ДИНАМІКА ЗМІН СУДИННОГО РУСЛА ДВАНАДЦЯТИПАЛОЇ КИШКИ В УМОВАХ ОБТУРАЦІЙНОГО ХОЛЕСТАЗУ В ПОЄДНАННІ З ДЕКОМПРЕСІЄЮ ЖОВЧНИХ ШЛЯХІВ ТА ЗАСТОСУВАННЯМ ЕНТЕРОСОРБЕНТІВ - Грабчак, С. О.; Беденюк, А. Д. (Здобутки клінічної і експериментальної медицини, 2023)
РЕЗЮМЕ. Обтураційний холестаз, створюючи внутрішньопечінковий блок, супроводжується підвищенням тиску в портальній системі і розвитком портальної гіпертензії, яка суттєво впливає на судинне русло дванадцятипалої кишки. Динаміка змін у руслі дванадцятипалої кишки при даній патології вивчена недостатньо. Мета – провести аналіз ефективності застосування ентеросорбентів у поєднанні з холедоходуоденостомією та їхнього впливу на функціональні зміни в судинному руслі дванадцятипалої кишки при обтураційному холестазі. Матеріал і методи. З першого дня декомпресії жовчовивідних шляхів відбувається наростання рівня ендогенної інтоксикації, що має суттєвий вплив на відновлення функціональних та структурних змін судинного русла дванадцятипалої кишки, тому з метою зниження рівня інтоксикації та покращення процесів відновлення нами було досліджено 23 експериментальні тварини (статевозрілі свині самці в’єтнамської породи) з 28-денним обтураційним холестазом, яким за 7 діб до декомпресії жовчовивідних шляхів додавали до харчування ентеросорбент групи карболайн в розрахунку 0,7 г/кг маси тварини. На 3 добу після хірургічної декомпресії було досліджено судинне русло дванадцятипалої кишки у 3 піддослідних тварин, після 7 діб – у 3 тварин, після 14 діб – у 4 свиней, після 28 діб – у 4 тварин. У дослідженні ми використовували рентгенологічний метод, аналіз архітектоніки судинного русла дванадцятипалої кишки проводився за уніфікованою методикою, яка була запропонована Шошенко К. А. для дослідження стереометричної організації судинних русел. На рентгеновазограмах визначали тип галуження, вимірювали діаметри, довжину «судинного трійника», основних і дочірніх гілок, кути відходження останніх від основних стовбурів. Отриманий цифровий матеріал був оброблений методом варіаційної статистики з використанням критерію Стьюдента і в інших викладках – за допомогою U-критерію Манна – Уїтні. Різницю між середніми величинами вважали достовірною при вірогідності альтернативної гіпотези не менше як 95 %. Висновки. Корекція обтураційного холестазу шляхом декомпресії жовчовивідних шляхів, поєднаної із застосуванням ентеросорбентів, має позитивний вплив на морфогенез дванадцятипалої кишки. Після комплексної корекції 28-добового обтураційного холестазу морфологічні показники артеріальних стовбурів I, II, III, IV, V порядків статистично достовірно не відрізнялися від таких же кількісних величин контрольних груп експериментальних тварин. Індекс Керногана артерій дрібного калібру дванадцятипалої кишки у даних екпериментальних умовах суттєво не відрізнявся від контрольних величин. Виражено покращувався при цьому стан гемомікроциркуляторного русла, діаметр артеріол, гемокапілярів, венул у слизовій оболонці верхньої частини дванадцятипалої кишки дорівнював показникам до моделювання патології.