СТРУКТУРА РОТОГЛОТКОВОГО МІКРОБІОМУ ТА АНТИБІОТИКОРЕЗИСТЕНТНІСТЬ ОКРЕМИХ ЙОГО ПРЕДСТАВНИКІВ У ПАЦІЄНТІВ З ЦУКРОВИМ ДІАБЕТОМ НА АМБУЛАТОРНОМУ ЛІКУВАННІ - Федишин, Л. В.; Маліновська, Л. І.; Романюк, Л. Б.; Ясній, В. Б.; Корчинська, О. В. (Здобутки клінічної і експериментальної медицини, 2022)
РЕЗЮМЕ. Цукровий дібет (ЦД) – найрозповсюдженіше ендокринне захворювання у світі. Згідно з даними ВООЗ, число хворих сягає 420 мільйонів. Вкрай важливим є вплив мікробіому ротоглотки на якість життя пацієнтів із ЦД, оскільки гострі респіраторні захворювання (ГРЗ) найчастіше викликаються представниками нормофлори. Тому для ефективного лікування ГРЗ є необхідним визначення антибіотикорезистентності мікробіому пацієнтів із ЦД. Мета – визначення складу мікробіому ротоглотки у 25 пацієнтів з ЦД 2-го типу та антибіотикорезистентності виділених стрептококів до найпоширеніших антибіотиків. Матеріал і методи. Проводили бактеріологічне дослідження мазків із ротоглотки та визначення антибіотикорезистентності виділених від пацієнтів з ЦД стрептококів методом Кірбі-Бауера; статистичний аналіз отриманих даних. Результати. Згідно з даними статистичного аналізу, пацієнти з ЦД на амбулаторному етапі при ГРЗ приймають антибіотики, провідне місце серед яких належить азитроміцину (11 (44,0 %)), котрий є представником нової групи макролідних антибіотиків – азалідів. За результатами бактеріологічного дослідження та аналізу індексу постійності (С) та показника зустрічання (Рі), провідне місце у структурі ротоглоткового мікробіому займають стрептококи, зокрема β-гемолітичні, що висівались від пацієнтів із ЦД у 64 % випадків. Стрептококи, що виділені із ротоглотки пацієнтів із ЦД, є максимально чутливими до цефтріаксону – 18 (64,29 %) на другому місці за чутливістю амоксацилін та левоміцетин – 15 (53,60 %), і лише кожен 4-й штам був чутливим до азитроміцину. Кількість резистентних до азитроміцину штамів була на другому місці: цефтазидим – 19 (67,86 %), азитроміцин – 13 (46,43 %). Висновки. У пацієнтів із ЦД слід досліджувати мікробіом ротоглотки та антибіотикочутливість виділених мікроорганізмів з метою раціональної антибіотикотерапії епізодів ГРЗ та запобігання поширенню антибіотикорезистентних штамів.