АНАЛІЗ ТА ОЦІНКА ПРОФЕСІЙНОГО ВИГОРАННЯ У ФАХІВЦІВ ГРОМАДСЬКОГО ЗДОРОВ’Я ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ - ТЕРЕНДА, Н. О.; КУДЕЛЯ, Ю. М.; СЛОБОДЯН, Н. О.; РОМАНЮК, Л. М. (Вісник соціальної гігієни та організації охорони здоров'я України, 2025)
Мета: вивчити наявність та рівень професійного вигорання серед фахівців громадського здоров’я у Волинській області. Матеріали та методи дослідження. Для вивчення наявності та рівня професійного вигорання використано опитувальник Г. С. Нікіфорова, рівня тривожності та депресії – госпітальна шкала тривоги і депресії HADS. Опитування проведено анонімно в Google-формі серед фахівців ДУ «Волинський ОЦКПХ МОЗ України». Використано такі методи дослідження, як соціологічний, статистичний та системний аналіз. Результати. Проведене дослідження встановило, що загалом рівень емоційного виснаження був високим і становив 27,26 ± 1,24 бала (низький рівень спостерігався у 10,6% респондентів, середній – у 34,0%, високий – у 55,4%). Рівень деперсоналізації був середнім та становив 9,70 ± 1,39 бала (низький рівень спостерігався у 36,2% респондентів, середній – у 34,0%, високий – у 29,8%). Рівень редукції особистих досягнень також був високим 29,32 ± 1,23 бала (низький рівень спостерігався у 6,4% респондентів, середній – у 21,3%, високий – у 72,3%). Установлено достовірний зворотний середньої сили кореляційний зв’язок між рівнем деперсоналізації та статтю (rxy = -0,30, p = 0,042, коефіцієнт детермінації 9,0%). Рівень емоційного виснаження в осіб, у яких рідні в лавах ЗСУ, був високим. У групі осіб, чиї рідні не беруть участі у війні, він був середнім. Рівень деперсоналізації та редукції особистих досягнень також переважав в осіб, у яких рідні в лавах ЗСУ. У 63,3% респондентів виявлено тривожність, у 46,7% – депресію. Поєднання тривожності та депресії спостерігалося в 36,7% опитаних. Установлено достовірний прямий середньої сили вплив депресії на рівень емоційного вигорання (rxy = 0,51, p = 0,011, коефіцієнт детермінації 26,0%). Висновки. У фахівців громадського здоров’я Волинської області виявлено наявність професійного вигорання: високий рівень емоційного виснаження та редукції особистих досягнень, середній – деперсоналізації. Установлено фактори, які достовірно сприяють розвитку професійного вигорання. Так, на розвиток деперсоналізації впливає стать, а на виникнення емоційного виснаження – участь рідних у лавах ЗСУ та наявність депресії.