ДЕЯКІ АСПЕКТИ ЕПІДЕМІОЛОГІЇ ТА ПРОФІЛАКТИКИ ХВОРОБИ ЛАЙМА НА БУКОВИНІ - Тимофійчук, Л. І.; Власик, Л. Й.; Колодніцька, Т. Л.; Власик, Л. І.; Гопко, Н. В. (Вісник соціальної гігієни та організації охорони здоров'я України, 2022)
Мета: проаналізувати спонтанний рівень інфікування іксодових кліщів бореліями, оцінити його ступінь та ризик захворіти на хворобу Лайма (ХЛ) постраждалих від укусів кліщами людей. Матеріали і методи. Матеріалами дослідження слугували дані епідеміологічного нагляду за захворюваністю на ХЛ (А69.2), дані зооентомологічного моніторингу кліщів та оцінки ступеня індивідуальної інфікованості методом експрес-індикації борелій. Використано соціологічний та статистичний методи: аналіз динамічних рядів, кореляційний аналіз. Результати. На Буковині за період 2007–2021 рр. мав місце ріст захворюваності на ХЛ, за останній рік уперше обласний рівень перевищив загальноукраїнський показник (6,45 проти 5,85 на 100 тис. населення). Виявлено тенденцію до зростання відсотка спонтанно заражених кліщів Ixodes ricinus бореліми в природних стаціях області (2015–2021) з 2,3 до 22,7 % та знятих з людей – з 7,3 до 39,3 %. Знайдено сильну пряму кореляцію (r=0,88; p˂0,01) між даними показниками. Від 20,8 до 27,5 % доставлених на дослідження кліщів були зняті з людей у перші 3 дні нападу. Висновки. Наведені дані свідчать про розширення ареалу природних і антропургічних вогнищ ХЛ на території області. Посилення уваги потребують дератизаційні, акарацидні заходи, питання санітарного стану населених пунктів та санітарно-просвітньої роботи. Експрес-індикація борелій у кліщах, що присмокталися до людини, у випадку отримання позитивного результату сприяє ранній профілактиці захворювання.