САНІТАРНО-ГІГІЄНІЧНІ ЗМІНИ В ХОДІ ПЕРЕБУДОВИ ОХОРОНИ ЗДОРОВ’Я ТЕРНОПІЛЬЩИНИ В ПЕРІОД 1939–1941 рр. - Кравчук, Л. В.; Кравчук, Л. О.; Бучко, А. Т. (Вісник соціальної гігієни та організації охорони здоров’я України, 2024)
Мета: проаналізувати трансформаційні процеси у медичній галузі в період окупації Тернопільщини радянськими військами напередодні сталінсько-гітлерівського зіткнення. Матеріали і методи. У межах дослідження проаналізовано фонди Державного архіву Тернопільської області, тодішню періодичну пресу, радянську історіографію та сучасні видання, де розкривається об’єктивний погляд на радянізацію області у вересні 1939 – червні 1941 рр. Використано конкретно-історичний, статистично-аналітичний, логіко-аналітичний методи наукового пошуку. Результати. Детальний аналіз трансформаційних процесів суспільного життя окремої територіальної (локальної) одиниці дає уявлення про методи, форми, засоби, ефективність, наслідки та сприйняття населення краю всіх аспектів державної політики, здійснюваної владними структурами зазначеного періоду. Встановлено, що з приходом радянської влади на західноукраїнські землі медичне обслуговування всього населення стало безкоштовним. З’ясовано головні напрями трансформацій у сфері охорони здоров’я в Тернопільській області, а саме: утворення лікарень у приміщеннях, що належали попереднім власникам під час польської влади, зроблено переселення зі Сходу лікарсько-медсестринського та фельдшерського персоналу, розпочато нове будівництво лікарень, створено обласний відділ охорони здоров’я, на який було призначено фахівця зі Сходу, обов’язково члена партії, налагоджено функціонування фармацевтичної галузі, мета якої була на випадок воєнних дій створити необхідний запас лікарських засобів, вилучених з аптек, зокрема: медикаментів, перев’язувальних матеріалів, хірургічного інструменту. Досліджено, що до кінця 1939 р. в області відкрилися 24 лікарні на 1325 ліжок, з них 5 лікарень на 125 ліжок у сільській місцевості, з’явилися нові спеціалізовані медичні заклади: 13 поліклінік, 50 амбулаторій, 2 диспансери. Встановлено, що місцева влада приділяла належну увагу організації охорони материнства і дитинства, створено 16 жіночо-дитячих консультацій у містах і 12 у селах області, а також про низьку якість та ефективність надання цих послуг і забезпечення матеріально-технічними засобами та медичним інструментарієм. Висновки. Ці нововведення були спрямовані на приведення всіх елементів медичного обслуговування населення відповідно до соціалістичної системи господарювання з її планово-адміністративним регулюванням. Встановлення партійного контролю над усіма сферами життя краю.