Особливості бактеріальної контамінації перитонеуму та кишки при різних стадіях гострої злукової тонкокишкової непрохідності та її корекції - Burak, A. Ye. (Шпитальна хірургія. Журнал імені Л. Я. Ковальчука, 2018)
Мета дослідження: з’ясувати особливості бактеріальної контамінації перитонеуму та кишки при різних стадіях гострої злукової тонкокишкової непрохідності та її корекції. Матеріали і методи. Обстежено та прооперовано 152 хворі на гостру злукову тонкокишкову непрохідність. З них 58 (38,2 %) пацієнтів були в стадії компенсації та 94 (61,8 %) пацієнтів – у стадії декомпенсації. З метою вивчення рівня бактеріальної транслокації виконували бакпосів виділень із дренажів та назогастроінтестинального (НГІ) зонда в динаміці лікування у післяопераційному періоді. Результати досліджень та їх обговорення. У роботі вивчено кількісний і якісний склад мікрофлори тонкої кишки та перитонеального ексудату під впливом комплексного лікування із застосуванням лаважу кишечника 0,9 % розчином натрію хлориду в поєднанні з оксигенотерапією та ентеральним харчуванням розчином «Пептамен» у хворих на гостру злукову тонкокишкову непрохідність у стадії компенсації та декомпенсації. Виявлено меншу колонізацію кишечника та контамінацію черевної порожнини кишковою паличкою, умовно-патогенними мікроорганізмами, та більш швидке відновлення біоценозу тонкої кишки при застосуванні розробленого комплексу заходів дозволило знизити рівень післяопераційних ускладнень та летальності.