Програма заходів профілактики постлапароскопічного больового плечолопаткового синдрому - SAVOLIUK, S. I.; ZUBAL, V. I.; BALATSKYI, R. O. (Шпитальна хірургія. Журнал імені Л. Я. Ковальчука, 2016)
У дослідження включено 186 хворих, яким було виконано лапароскопічну холецистектомію. Серед пацієнтів перева- жали жінки – 114 (61,3 %). Як газове середовище для створення робочого простору в черевній порожнині використо- вували СО2 (карбоксиперитонеум). Хворим основної групи в до- та інтраопераційному періодах застосували програму заходів профілактики постлапароскопічного больового плечолопаткового синдрому, що включало положення хворого на операційному столі на початку і в кінці операційного втручання, метод створення карбоксиперитонеуму, швидкість інсуфляції та внутрішньочеревний тиск. У контрольній групі програму заходів профілактики не застосовували, операційне втручання проводили за стандартними методиками. До основної групи увійшли 96 (51,6 %) хворих, у контрольну групу включено 90 (48,4 %). Середня тривалість операції в обох групах (55±10) хв. В основній групі постлапароскопічний больовий плечолопатковий синдром виник у 22 (22,9 %) пацієнтів, у контрольній групі – у 37 (41,1 %). Рівень больових відчуттів за візуальною аналоговою шкалою (ВАШ) в основній групі склав (3,5±0,3) (p<0,05) бала (за 10-бальною шкалою), задоволеність результатом лікування – (4,3±0,2) (p>0,05) бала за 5-бальною шкалою. Середній ліжко-день склав (2,0±0,5) доби. У хво- рих контрольної групи рівень больових відчуттів за ВАШ пацієнти оцінили в (5,5±0,3) бала, задоволеність результатом лікування – (3,3±0,2) бала за 5-бальною шкалою. Середній ліжко-день хворого в стаціонарі склав (3,0±0,5) доби. Запропо- нована програма є безпечним, новим та перспективним методом профілактики постлапароскопічного больового плечоло- паткового синдрому. При застосуванні даної програми заходів підвищується ефективність лапароскопічного втручання, скорочується післяопераційний та реабілітаційний період, покращується якість життя.