СИМУЛЬТАННА ТРАНСАБДОМІНАЛЬНА ПЕРЕДОЧЕРЕВИННА ПЛАСТИКА (ТАРР) І ЦИСТЕКТОМІЯ У ПАЦІЄНТОК ІЗ ПАХВИННИМИ ГРИЖАМИ ТА КІСТАМИ ЯЄЧНИКІВ - ФЕЛЕШТИНСЬКИЙ, Я. П.; ШТАЄР, А. А. (Шпитальна хірургія. Журнал імені Л. Я. Ковальчука, 2025)
Мета роботи: підвищити ефективність хірургічного лікування поєднаних пахвинних гриж із кістами яєчників у пацієнток шляхом симультанної трансабдомінальної передочеревинної пластики (ТАРР) і цистектомії. Матеріали і методи. Проаналізовано хірургічне лікування 67-ми пацієнток з первинними пахвинними грижами, поєднаними з кістами яєчників, із використанням симультанної ТАРР та цистектомії. Вік пацієнток становив 25–45 років (середній вік – 35±1), в усіх хворих первинна пахвинна грижа була поєднана з кістами яєчників різного розміру. Жінок поділили на дві групи, основна група (n=33), якій виконували симультанну ТАРР та цистектомію, і група порівняння (n=34), якій проводили лише ТАРР без видалення кісти яєчника. Перед операцією усім хворим проведено лабораторне та інструментальне дослідження згідно з клінічними протоколам УЗД, при потребі МРТ малого таза і передньої черевної стінки. Додатково оцінювали ефективність хірургічного лікування з використанням анкети-опитувальника Euro-Qol-5D, на основі якої розраховували показник QALY (quality-adjusted life years), кількість якісних років життя, отриманих унаслідок хірургічного втручання, враховували показник QALY за 12 місяців із динамікою його зміни у хворих основної та групи порівняння й порівнювали. Результати. В обох групах післяопераційні ускладнення були поодинокими та порівнянними: сероми – 6 %, гематоми – 2–6 %, інфекцій та інтраопераційних ускладнень не було. Віддалені результати, відсутність рецидивів у основній групі та в групі порівняння (2,9 %). Хронічний пахвинний біль відмічали в обох групах (6 %). Згідно з анкетуванням EQ-5D-5L через 12 місяців, 54,5 % пацієнток основної групи мали скарги, тоді як в групі порівняння таких не було. Середній показник індексу здоров’я (QALY) становив 0,97 в основній групі проти 0,79 в групі порівняння. Статистично значущі відмінності виявлено за критеріями «самообслуговування», «звичайна активність» та «тривога / депресія» на користь симультанної операції (p<0,05). Технічно симультанна ТАРР не потребувала встановлення додаткових троакарів, збільшення часу виконання було незначним. Симультанна ТАРР дозволяє уникнути повторного наркозу, зменшити операційний стрес, пришвидшити відновлення та знизити витрати на лікування. Висновки. Симультанна ТАРР із цистектомією є безпечною, ефективною та доцільною при поєднанні пахвинної грижі та кісти яєчника, забезпечуючи кращу якість життя порівняно з окремими операціями.