БОЙОВА ТРАВМА ВУХА - ШЕВЧЕНКО, Т. О. (Шпитальна хірургія. Журнал імені Л. Я. Ковальчука, 2025)
Мета роботи: вивчити варіанти архітектоніки слухового проходу в пацієнтів із травматичними перфораціями барабанної перетинки, отриманими унаслідок мінно-вибухової травми під час воєнного стану та проаналізувати функціональні результати реконструктивних операцій у різні терміни після хірургічного лікування хворих із різними варіантами анатомічної будови вуха. Матеріали і методи. Було обстежено 105 пацієнтів із центральними перфораціями барабанної перетинки, отриманими унаслідок мінно-вибухової травми під час проведення бойових дій у 2022–2024 рр. Усім хворим провели отомікроскопічне, отоендоскопічне й аудіометричне дослідження, а також комп’ютерну томографію (КТ) скроневих кісток в аксіальній та коронарній проекціях. Аналіз анатомічних та функціональних результатів реконструктивних операцій виконували у найближчі терміни (6–12 місяців) та віддалені (12–18 місяців) після хірургічного лікування. Статистичну обробку отриманих результатів проводили за допомогою програми STATISTICA. Результати. Серед 105 пацієнтів із центральними перфораціями барабанних перетинок унаслідок мінно-вибухової травми за даними отомікроскопії та КТ скроневих кісток виявили декілька варіантів архітектоніки зовнішнього слухового проходу (ЗСП): ЗСП у вигляді піскового годинника з передньою стінкою, що виступає у слуховий прохід (29 хворих); конічна форма ЗСП зі звуженням просвіту в ділянці кісткового барабанного кільця (20 пацієнтів); циліндричний ЗСП (56 хворих). Усі пацієнти отримували спеціалізовану хірургічну допомогу у відділі мікрохірургії вуха та отонейрохірургії з метою відновлення анатомічної цілості барабанної перетинки та структур середнього вуха і поліпшення функції слухового аналізатора. У процесі спостереження за пацієнтами після проведення реконструктивних операцій на середньому вусі було виявлено, що епітелізація неотимпанальної мембрани відбувається упродовж 3–4 місяців, зовнішній слуховий прохід у більшості хворих не має тенденції до стенозування, відмічається низький показник післяопераційних ускладнень у вигляді вторинних перфорацій барабанної перетинки. Висновки. Функціональні результати з боку відновлення слухової функції у різні післяопераційні періоди спостереження не залежили від початкової будови зовнішнього слухового проходу і були задовільні в усіх групах хворих.