Морфологічні критерії деструкції жовчного міхура у хворих на гострий холецистит, що виник на тлі covid-2019 - Орел, Ю. М.; Дзюбановський, І. Я.; Ониськів, М. О. (Шпитальна хірургія. Журнал імені Л. Я. Ковальчука, 2022)
Мета роботи: вивчити морфологічні особливості жовчного міхура при гострому холециститі, що виник на тлі CoViD-2019. Матеріали і методи. Забір матеріалу для гістологічних досліджень здійснювали із проксимальної та середньої третини жовчного міхура, а також із ділянки дна. Отримані фрагменти стінки міхура після фіксації в 10 % розчині нейтрального забуференого формаліну обробляли в гістопроцесорі LogosOne та заливали в парафінові блоки. Тканинні зрізи завтовшки 5 мкм, отримані на роторному мікротомі AMR400, забарвлювали гематоксиліном і еозином. Отримані гістологічні препарати досліджували за допомогою світлового мікроскопа Nikon Eclipse Ci-E. Для фотодокументування використовували цифрову відеокамеру Sigeta M3CMOS14000 з програмним забезпеченням Toup View. За допомогою цієї програми також здійснювали морфометрію тканинних структур. Усі гістологічні препарати були поділені на 2 групи – пацієнти, що перехворіли на гострий холецистит, та ті, що хворіли на гострий холецистит на тлі COVID-19. Результати досліджень та їх обговорення. При морфологічному дослідженні жовчного міхура хворих у групі холецистит + COVID-19 встановлено, що товщина слизової оболонки перевищувала аналогічний показник першої групи на 19,4 %, відмінності щодо м’язової та серозної оболонок були несуттєвими – збільшення на 2,2 % та 1,7 %. Висота покривних епітеліоцитів регресувала на 21,8 %, також істотно – на 26,0 % – зростав відносний об’єм уражених клітин. Частка кровоносних судин зростала на 14,4 % у слизовій оболонці та на 9,8 % у м’язовій. Описана динаміка морфометричних параметрів релевантна змінам, виявленим при мікроскопії. Так, потовщення слизової оболонки за умов поєднання холециститу та CОVІD-2019 можна пояснити більш вираженими явищами набряку та гіперемії слизової оболонки. Зменшення висоти епітеліоцитів та зростання частки пошкоджених клітин вказує на інтенсивніші деструктивні зміни епітелію. Зростання частки кровоносних судин у різних відділах стінки жовчного міхура не свідчить про покращення її васкуляризації, натомість є морфометричним маркером виразності гемодинамічних розладів (дилатація та повнокрів’я судин, тромбоз). У осіб старшого віку мало місце стоншення на 11,6 % м’язової оболонки. Така структурна перебудова, слід думати, негативно впливає на скоротливу функцію жовчного міхура, зменшує силу його напруження та скорочення. На підставі дослідження гістологічних препаратів можна стверджувати, що в патогенезі гострого холециститу, який перебігає на тлі CОVІD-2019, важливу роль відіграють гемодинамічні розлади і, зокрема, тромбоз.