Перитонізація проленового протеза при виконанні лапароскопічної герніопластики в пацієнтів із пахвинними грижами - Булик, І. І.; Бондарєв, Р. В. (Шпитальна хірургія. Журнал імені Л. Я. Ковальчука, 2022)
Мета роботи: оцінити ефективність перитонізації проленового протеза у ході виконання ТАПП у пацієнтів із пахвинними грижами методом електрозварювання порівняно з накладанням безперервного шва. Матеріали і методи. Проведено хірургічне лікування 81 пацієнта з пахвинною грижею. У всіх пацієнтів виконували трансабдомінальну преперитонеальну пластику із застосуванням сітчастого проленового протеза стандартного розміру. У 45 пацієнтів герметизацію очеревини над протезом здійснювали за допомогою безперервного шва (1 група). У 36 герметизацію проводили за допомогою запропонованою нами методикою електрозварювання (2 група). Результати досліджень та їх обговорення. Відмітили скорочення часу операції у пацієнтів другої групи (102,7 хв, проти 112,45), термінів стаціонарного (2,15, проти 2,95 дня) та амбулаторного лікування (5,15 проти 6,05 дня). У пацієнтів другої групи вірогідно (p<0.05) нижчою була частота появи гематоми пахвинної ділянки у ранньому післяопераційному періоді – 8,3 %, проти 28,9 % (OR 0,22, 95 %, CI 0,06-0,86, p=0,04; χ2=4,11), пахвинної невралгії – 2,8 %, проти 20,0 % (OR 0,11, 95 %, CI 0,01-0,95, p=0,04; χ2=4,01) та парестезій пахвинної ділянки з боку операції – 11,1 %, проти 33,3 % (OR 0,25, 95 %, CI 0,07-0,84, p=0,03; χ2=4,33). Застосування електрозварювання для перитонізації проленового протеза у ході виконання трансабдомінальної преперитонеальної пластики дозволяє скоротити час операції, терміни стаціонарного й амбулаторного лікування пацієнтів та знизити частоту розвитку специфічних ускладнень у післяопераційному періоді.