КОМПЛЕКСНА ОЦІНКА ФАКТОРІВ РИЗИКУ НЕСПРОМОЖНОСТІ КОЛОРЕКТАЛЬНИХ АНАСТОМОЗІВ У ХІРУРГІЇ РАКУ ПРЯМОЇ КИШКИ - ВАСИЛІВ, В. В.; СКРИПКО, В. Д. (Шпитальна хірургія. Журнал імені Л. Я. Ковальчука, 2025)
Мета роботи: поліпшити результати лікування пацієнтів із раком прямої кишки шляхом аналізу основних факторів ризику неспроможності швів анастомозу на доопераційному, інтраопераційному та післяопераційному етапах. Матеріали і методи. У ретроспективне одноцентрове дослідження включили 92 пацієнти з аденокарциномою прямої кишки I–III стадій (TNM: cT1–4, N0–2, M0), розташованою на відстані до 15 см від анального каналу без ураження анального сфінктера. Усі хворі перенесли лапароскопічну передню або низьку передню резекцію з формуванням колоректального анастомозу. Залежно від наявності клінічно значущої неспроможності швів пацієнтів поділили на дві групи: НША (+) – 17 (18,5 %) осіб та НША (-) – 75 (81,5 %) пацієнтів. Проаналізовано низку клінічних анастомозу (НША), морфологічних і хірургічних змін, структурованих за етапами лікування. Результати. Частота клінічно значущої НША становила 18,5 %. До статистично значущих факторів ризику належали: дистальне розташування пухлини (5–10 см від анального каналу) (p=0,001), тривалість операції (p=0,024), виконання D3-дисекції (p=0,009), ≥2 спрацювання лінійного степлера (p=0,020), відсутність мобілізації селезінкового згину (p=0,012) та перев’язка лівої ободової артерії (p=0,001). Підвищення рівня С-реактивного білка на 3-тю післяопераційну добу, лихоманка та тахікардія можуть слугувати ранніми клініко-лабораторними маркерами розвитку НША та вказують на необхідність операційної діагностики та лікування. Висновки. Визначення ключових факторів ризику неспроможності колоректального анастомозу, зокрема пов’язаних із локалізацією пухлини, особливостями хірургічного втручання та ранніми ознаками запалення, дозволяє своєчасно виявляти пацієнтів групи ризику та попереджати розвиток ускладнень після операції.