ОСОБЛИВОСТІ ПАТОМОРФОЛОГІЧНИХ ДОСЛІДЖЕНЬ У ПАЦІЄНТІВ ЗІ ЗЛОЯКІСНИМИ НОВОУТВОРЕННЯМИ ОРГАНІВ ПАНКРЕАТОДУОДЕНАЛЬНОЇ ЗОНИ, ЩО УСКЛАДНЕНІ СИНДРОМОМ МЕХАНІЧНОЇ ЖОВТЯНИЦІ - МУРАВЙОВ, П. Т.; БАРБАРИГА, С. М.; МУРАВЙОВ, Ф. Т. (Шпитальна хірургія. Журнал імені Л. Я. Ковальчука, 2025)
Мета роботи: проаналізувати можливості сучасного морфологічного методу дослідження у верифікації та прогнозуванні перебігу злоякісних новоутворень органів панкреатодуоденальної зони. Матеріали і методи. В основу дослідження покладено аналіз результатів хірургічного лікування 101 пацієнта із злоякісними новоутвореннями панкреатобіліарної зони, ускладнені синдромом механічної жовтяниці, яким виконано радикальне операційне втручання в обсязі панкреатодуоденальної резекції. Результати. Морфологічний метод дослідження поєднував гістологічні та імуногістохімічні дослідження. Початковим етапом морфологічного дослідження була правильна орієнтація резеційованого і ще не фіксованого в розчині формаліну панкреатодуоденального комплексу з визначенням усіх поверхонь підшлункової залози (ПЗ). Стінку дванадцятипалої кишки (ДПК) розкривали уздовж через антипанкреатичне ребро. Оцінювали стан великого сосочка і слизової оболонки ДПК. Краї хірургічної резекції загальної печінкової протоки і кукси ПЗ забирали для мікроскопічного дослідження; маркували задню, медіальну і передню поверхні залози, що допомагало оцінити R-статус при гістологічному дослідженні. Показано, що морфологічна верифікація типу і підтипу пухлини, а також попередників протокової аденокарциноми здійснюється із застосуванням рутинного гістологічного дослідження. Висновки. Обов’язковим для дослідження є край резекції. Мікроскопічне дослідження має включати описову частину із зазначенням типу, характеру росту та структури пухлини для подальшого визначення ступеня диференціювання. Діагноз також має бути виставлений з урахуванням експресії Кі67 за результатами імуногістохімічного дослідження.