ДОСЛІДЖЕННЯ ЗАПАСІВ СИРОВИНИ ДВОХ ВИДІВ РОДУ АНЕМОНА - Тузін, Л. М.; Грицик, А. Р. (Фармацевтичний часопис, 2025)
Метою роботи є аналіз поширення анемони дібровної (Anemone nemorosa L.) і анемони жовтецевої (Anemone ranunculoides L.) на території Івано-Франківської та Тернопільської областей, а також встановлення можливих об’ємів заготівлі сировини для потреб фармації. Матеріали і методи. Для вивчення сучасного поширення Anemone nemorosa L. та Anemone ranunculoides L. було здійснено маршрутне обстеження лісових масивів регіону. Координати місць зростання фіксувалися за допомогою GPS-навігаційного додатку Google Maps. Для встановлення урожайності трави використовували метод облікових ділянок, кореневищ - метод модельних екземплярів. Визначали експлуатаційний та біологічні запаси сировини, обсяг можливих щорічних заготівель трави. Результати й обговорення Рослини роду Anemone є ефемероїдами, з характерним коротким весняним циклом розвитку і літнім періодом спокою. Часто разом з анемоною дібровною та анемоною жовтецевою зустрічаються Ranunculus ficaria L. та Glechoma hederacea L. У ході досліджень встановлено, що анемона дібровна є одним із домінуючих видів ранньовесняних рослин у досліджуваному регіоні. Результати ресурсознавчих досліджень свідчать, що урожайність надземної частини анемони дібровної становить 71,3 – 100,5 г/м2, анемони жовтецевої – 60,1 г/м2. Обсяг можливої щорічної заготівлі на конкретних заростях становить від 9,16 до 71,63 кг для трави анемони дібровної та 7,51 кг для трави анемони жовтецевої. Висновки. З огляду на це, доцільним є розроблення регіональних рекомендацій щодо заготівлі Anemone nemorosa L. та Anemone ranunculoides L., запровадження моніторингу стану популяцій у динаміці. Для збереження видів й можливого використання у фармацевтичних цілях перспективним є культивування анемони дібровної або впровадження in vitro‑технологій, що дозволить уникнути тиску на природні популяції та забезпечити стабільну сировинну базу.