ОЦІНКА ЯКОСТІ ЖИТТЯ, ПОВ’ЯЗАНОЇ ЗІ ЗДОРОВ’ЯМ, У СТУДЕНТІВ-МЕДСЕСТЕР ЗАЛЕЖНО ВІД ІНДЕКСУ МАСИ ТІЛА - Мялюк, О. П.; Криницька, І. Я. (Медсестринство, 2024)
Вступ. Оцінка якості життя, пов’язаної зі здоров’ям (health-related quality of life – HRQOL), у здобувачів вищої освіти за спеціальністю 223 «Медсестринство» дозволяє не лише комплексно оцінити фактори ризику втрати здоров’я і розробити науково обґрунтовані заходи щодо збереження та зміцнення здоров’я студентів, а й розширити можливості здобуття якіснішої освіти в закладі вищої освіти. Мета роботи – оцінити показники якості життя, пов’язаної зі здоров’ям, у здобувачів першого рівня вищої освіти за спеціальністю 223 «Медсестринство» залежно від індексу маси тіла. Основна частина. У дослідженні взяли участь 28 здобувачів першого рівня вищої освіти за спеціальністю 223 «Медсестринство», які навчалися на ІІ курсі КЗВО «Рівненська медична академія» Рівненської обласної ради. Їх поділили на дві групи: особи з нормальною масою тіла (n=18) та особи з дефіцитом маси тіла (n=10). Для оцінки якості життя учасників дослідження застосували коротку версію Опитувальника здоров’я-36 (SF-36). Статистичну обробку отриманих результатів проводили з використанням комп’ютерного програмного забезпечення Microsoft Excel і Statistica 7.0. Порівнюючи параметри якості життя, пов’язаної зі здоров’ям, у студентів-медсестер з дефіцитом маси тіла відносно студентів-медсестер з нормальною масою тіла, виявили статистично значимі відмінності практично за всіма параметрами, крім шкали болю. Максимальних змін зазнали такі параметри якості життя, пов’язаної зі здоров’ям, як рольове фізичне функціонування (зниження на 23,63 %), загальний стан здоров’я (зниження на 21,63 %) та рольове емоційне функціонування (зниження на 21,85 %). Висновки. Встановлено негативний вплив дефіциту маси тіла на якість життя, пов’язану зі здоров’ям, у здобувачів першого рівня вищої освіти за спеціальністю 223 «Медсестринство». Максимальних змін при цьому зазнали рольове фізичне функціонування, загальний стан здоров’я та рольове емоційне функціонування, що обов’язково потрібно враховувати при розробці й використанні методів фізіологічної корекції для запобігання зниженню якості життя студентської молоді та їх академічної успішності.