Медична освіта
type: channel
description: Науковий журнал, призначений для висвітлення шляхів удосконалення вищої медичної освіти, досвіду з організації навчальної роботи. В журналі публікуються статті науково-методичного характеру щодо методології, сучасних методів навчання, особливостей викладання дисциплін у галузях медицини та фармації на додипломному та післядипломному рівнях. Також друкуються повідомлення, рецензії, історія медичних навчальних закладів. ISSN 2414-5998 (Online), ISSN 1681-2751 (Print), ICV 2019 - 77.77
publisher: Ternopil National Medical University
language: uk-UA
publication name: Медична освіта
issn: 1681-2751
items: ІННОВАЦІЙНІ ПЕДАГОГІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ У ВИКЛАДАННІ ДИТЯЧОЇ СТОМАТОЛОГІЇ: АДАПТАЦІЯ ОСВІТНЬОГО ПРОЦЕСУ ДО ГЛОБАЛІЗАЦІЙНИХ ТА ВОЄННИХ ВИКЛИКІВ
items: МЕТОДИЧНІ АСПЕКТИ ВИКЛАДАННЯ ВИБІРКОВОЇ ДИСЦИПЛІНИ «АКТУАЛЬНІ ПИТАННЯ АНДРОЛОГІЇ» ДЛЯ СТУДЕНТІВ МЕДИЧНОГО ФАКУЛЬТЕТУ
items: УПРОВАДЖЕННЯ ПРИНЦИПІВ ВІДКРИТОЇ НАУКИ У ВИЩІЙ МЕДИЧНІЙ ОСВІТІ УКРАЇНИ: МОЖЛИВОСТІ ТА ВИКЛИКИ (ОГЛЯД ЛІТЕРАТУРИ)
items: ФОРМУВАННЯ ЕМОЦІЙНОГО ІНТЕЛЕКТУ ТА ЕМПАТІЇ У ЗДОБУВАЧІВ ВИЩОЇ МЕДИЧНОЇ ОСВІТИ
items: ДОСВІД ПРОВЕДЕННЯ ВИРОБНИЧОЇ ПРАКТИКИ ЗДОБУВАЧІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ У ЗМІШАНОМУ ФОРМАТІ ІЗ ЗАСТОСУВАННЯМ ДИСТАНЦІЙНИХ ТЕХНОЛОГІЙ У ДОНЕЦЬКОМУ НАЦІОНАЛЬНОМУ МЕДИЧНОМУ УНІВЕРСИТЕТІ
items: ПЕРІОДИЗАЦІЯ РОЗВИТКУ СИСТЕМИ ЦІННОСТЕЙ МАЙБУТНІХ ЛІКАРІВ В УКРАЇНІ У ДРУГІЙ ПОЛОВИНІ ХХ – НА ПОЧАТКУ ХХІ СТ.
items: ФОРМУВАННЯ КЛІНІКО-ФАРМАКОЛОГІЧНОГО МИСЛЕННЯ У СТУДЕНТІВ-МЕДСЕСТЕР ЧЕРЕЗ МІЖДИСЦИПЛІНАРНІ ПІДХОДИ
items: ДИСТАНЦІЙНЕ НАВЧАННЯ У МЕДИЧНІЙ ОСВІТІ: АНАЛІЗ ДОСВІДУ ТА ПЕРСПЕКТИВИ ЗАСТОСУВАННЯ
items: МЕТОДИЧНІ ЗАСАДИ ДИСТАНЦІЙНОГО ВИКЛАДАННЯ АКУШЕРСТВА ТА ГІНЕКОЛОГІЇ ІНОЗЕМНИМ СТУДЕНТАМ У КРИЗОВИХ УМОВАХ
items: ЗАСТОСУВАННЯ АЛГОРИТМУ ШТУЧНОГО ІНТЕЛЕКТУ ПІД ЧАС ДОСЛІДЖЕННЯ МЕДИЧНИХ ЗОБРАЖЕНЬ
items: ОСВІТНЯ ДІЯЛЬНІСТЬ ТА ПЕДАГОГІЧНІ ПОГЛЯДИ АРСЕНА РІЧИНСЬКОГО
items: ГАЛУЗЕВО ОРІЄНТОВАНИЙ ПІДХІД ДО ВИКЛАДАННЯ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ЗА ПРОФЕСІЙНИМ СПРЯМУВАННЯМ У ЗАКЛАДАХ ВИЩОЇ МЕДИЧНОЇ О СВІТИ: КОНЦЕПЦІЯ, СТРУКТУРА, НОВІ ОСВІТНІ РІШЕННЯ
items: РОЛЬ КУРАТОРА У ПРОФЕСІЙНОМУ ТА ОСОБИСТІСНОМУ РОЗВИТКУ ЗДОБУВАЧА ВИЩОЇ МЕДИЧНОЇ ОСВІТИ
items: РОЛЬ ЕКСПЕРИМЕНТАЛЬНО-ДОСЛІДНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ У ПРОЦЕСІ ПРОФЕСІЙНОЇ ПІДГОТОВКИ МАЙБУТНІХ ФАХІВЦІВ ГАЛУЗІ БІОЛОГІЇ ТА ФІЗИЧНОЇ ТЕРАПІЇ
items: ВИБІРКОВА ДИСЦИПЛІНА «МІКРОБНА ЕКОЛОГІЯ ЛЮДИНИ» ЯК СУЧАСНИЙ ОСВІТНІЙ КОМПОНЕНТ У ПІДГОТОВЦІ МАЙБУТНІХ ЛІКАРІВ
items: ДІДЖИТАЛІЗАЦІЯ МЕДИЧНОЇ ОСВІТИ: ПЕРСПЕКТИВИ ВПРОВАДЖЕННЯ І ВИКЛИКИ СЬОГОДЕННЯ
items: ФАРМАЦЕВТИЧНА ТЕРМІНОЛОГІЯ МІЖ ЛАТИНСЬКОЮ ТРАДИЦІЄЮ ТА СУЧАСНИМИ ТЕНДЕНЦІЯМИ НОМЕНКЛАТУРИ
items: УДОСКОНАЛЕННЯ ПЕРЕКЛАДАЦЬКИХ НАВИЧОК У СТУДЕНТІВ МЕДИЧНИХ ЗАКЛАДІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ ПІД ЧАС РОБОТИ З АНГЛОМОВНИМИ ФАХОВИМИ ТЕКСТАМИ
items: МЕТРОЛОГІЧНА КУЛЬТУРА У ПРОФЕСІЙНІЙ ПІДГОТОВЦІ МАЙБУТНІХ ФАРМАЦЕВТІВ
items: МІЖДИСЦИПЛІНАРНИЙ ПІДХІД У ПРОЦЕСІ ВИВЧЕННЯ ФАХОВИХ ДИСЦИПЛІН ФАРМАЦЕВТИЧНОГО ПРОФІЛЮ ЗДОБУВАЧАМИ ВИЩОЇ ОСВІТИ
items: СТРЕСОСТІЙКІСТЬ ЗДОБУВАЧІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ В УМОВАХ ВІЙНИ ТА ДИСТАНЦІЙНОГО НАВЧАННЯ: АНАЛІЗ РІВНЯ ТРИВОГИ ТА СТРЕСУ
items: ПІДГОТОВКА ФАХІВЦІВ МЕДИЧНОГО ПЕРЕКЛАДУ: ВИКЛИКИ ЧАСУ
items: АНАЛІЗ ФЕНОМЕНУ ІНФОРМАЦІЙНОЇ ФІЛЬТРАЦІЙНОЇ БУЛЬБАШКИ В СУЧАСНОМУ НАУКОВО-ОСВІТНЬОМУ СЕРЕДОВИЩІ
items: ПРОБЛЕМИ ТА ОСОБЛИВОСТІ ПІДГОТОВКИ МЕТОДИЧНОЇ ДОКУМЕНТАЦІЇ ОСП(К)І НА СТАНЦІЇ «НАДАННЯ ДОПОМОГИ ПАЦІЄНТУ З НЕВІДКЛАДНИМИ СТАНАМИ В УМОВАХ СТАЦІОНАРУ»
items: ІНТЕГРАЦІЯ ШТУЧНОГО ІНТЕЛЕКТУ В КЛІНІЧНЕ МИСЛЕННЯ ТА ХІРУРГІЧНУ ПРАКТИКУ: ТРАНСФОРМАЦІЯ ПІДХОДІВ У ДОБУ ЦИФРОВИХ ТЕХНОЛОГІЙ
items: ОСОБЛИВОСТІ ПРОФЕСІЙНОГО ВИГОРАННЯ ВИКЛАДАЧІВ МЕДИЧНИХ УНІВЕРСИТЕТІВ ПІД ЧАС ВІЙНИ
items: SOFT SKILLS У ПІДГОТОВЦІ ІНТЕРНІВ-ПЕДІАТРІВ: ПЕДАГОГІЧНІ СТРАТЕГІЇ ФОРМУВАННЯ І ПЕРСПЕКТИВИ ВПРОВАДЖЕННЯ В МЕДИЧНУ ОСВІТУ УКРАЇНИ
items: КУЛЬТУРА НАУКОВОЇ МОВИ СТУДЕНТІВ І АСПІРАНТІВ МЕДИЧНИХ УНІВЕРСИТЕТІВ
items: РІВЕНЬ ГОТОВНОСТІ МЕДИЧНИХ СЕСТЕР ДО САМООСВІТИ
items: СИМУЛЯЦІЙНЕ НАВЧАННЯ В ПІСЛЯДИПЛОМНІЙ ПІДГОТОВЦІ ПЕДІАТРІВ: ІННОВАЦІЙНІ ПІДХОДИ ТА ОСВІТНІ ПЕРСПЕКТИВИ
items: РОЗВИТОК УПРАВЛІНСЬКОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ МАЙБУТНІХ ДОКТОРІВ ФІЛОСОФІЇ У ГАЛУЗІ МЕДИЧНОЇ ОСВІТИ: ТЕОРЕТИЧНІ ТА ПРАКТИЧНІ АСПЕКТИ
items: КОНЦЕПТ ІНШОМОВНОЇ КОМУНІКАТИВНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ ЯК СКЛАДНИК ПІДГОТОВКИ ЗДОБУВАЧІВ ВИЩОЇ МЕДИЧНОЇ ОСВІТИ
items: ДИСЦИПЛІНИ «ЛАТИНСЬКА МОВА» ТА «АНГЛІЙСЬКА МОВА ЗА ПРОФЕСІЙНИМ СПРЯМУВАННЯМ» ЯК ЗАСІБ ФОРМУВАННЯ ТЕРМІНОЛОГІЧНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ СТУДЕНТІВ-ФАРМАЦЕВТІВ
items: ФОРМУВАННЯ КОМУНІКАТИВНИХ НАВИЧОК АНГЛІЙСЬКОЇ МОВИ У ЗДОБУВАЧІВ ВИЩОЇ МЕДИЧНОЇ ОСВІТИ В КОНТЕКСТІ ВИВЧЕННЯ ЛАТИНСЬКОЇ ТЕРМІНОЛОГІЇ
items: ЕФЕКТИВНІСТЬ ВИВЧЕННЯ ЕЛЕКТИВНОГО КУРСУ «ОСНОВИ ЕЛЕКТРОКАРДІОГРАФІЇ» НА КАФЕДРІ ПРОПЕДЕВТИКИ ВНУТРІШНЬОЇ МЕДИЦИНИ ТА ФТИЗІАТРІЇ
items: ДОСВІД ВИКЛАДАННЯ АКАДЕМІЧНОЇ ДОБРОЧЕСНОСТІ ТА БІОЕТИКИ В ТЕРНОПІЛЬСЬКОМУ НАЦІОНАЛЬНОМУ МЕДИЧНОМУ УНІВЕРСИТЕТІ ІМЕНІ І. Я. ГОРБАЧЕВСЬКОГО
items: РЕАЛІЗАЦІЯ ПРИНЦИПІВ АКАДЕМІЧНОЇ ДОБРОЧЕСНОСТІ У ТЕРНОПІЛЬСЬКОМУ НАЦІОНАЛЬНОМУ МЕДИЧНОМУ УНІВЕРСИТЕТІ ІМЕНІ І. Я. ГОРБАЧЕВСЬКОГО МІНІСТЕРСТВА ОХОРОНИ ЗДОРОВ’Я УКРАЇНИ: ПРАКТИКА ТА ПЕРСПЕКТИВИ
items: АКАДЕМІЧНА КУЛЬТУРА ЗДОБУВАЧІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ: ЕТИКО-ФІЛОСОФСЬКІ АСПЕКТИ

ІННОВАЦІЙНІ ПЕДАГОГІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ У ВИКЛАДАННІ ДИТЯЧОЇ СТОМАТОЛОГІЇ: АДАПТАЦІЯ ОСВІТНЬОГО ПРОЦЕСУ ДО ГЛОБАЛІЗАЦІЙНИХ ТА ВОЄННИХ ВИКЛИКІВ
type: item
description: Анотація. Сучасна система вищої медичної освіти України функціонує в умовах подвійного виклику: необхідності гармонізації з європейськими освітніми стандартами та безпрецедентної адаптації до реалій повномасштабної війни. Ці чинники вимагають кардинального перегляду педагогічних підходів, особливо у викладанні клінічних дисциплін, де практичний складник є домінантним. Дитяча стоматологія як спеціальність, що поєднує мануальні навички, глибокі теоретичні знання та специфічні комунікативні компетенції для роботи з психологічно уразливою категорією пацієнтів, потребує інноваційних та гнучких освітніх моделей. У статті застосовано методи теоретичного аналізу, синтезу, узагальнення та систематизації науково-педагогічної інформації. Проаналізовано досвід кафедри дитячої стоматології ТНМУ щодо впровадження інтерактивної парадигми навчання. Детально розглянуто застосування таких методів, як аналіз клінічних випадків (case-based learning), проблемно-орієнтоване навчання (problem-based learning), рольові ігри «лікар – дитина – батьки», академічні дебати. Особливу увагу приділено симуляційним технологіям: відпрацюванню мануальних навичок на фантомах, використанню стандартизованих пацієнтів для розвитку комунікативних умінь, а також потенціалу віртуальних симуляторів. Проаналізовано досвід використання цифрових платформ Microsoft Teams та Moodle для організації синхронного й асинхронного навчання. Методи контролю знань представлено тестовими завданнями формату «Крок» та об'єктивним структурованим клінічним іспитом (OSCE). Установлено, що інтеграція інноваційних педагогічних технологій дає змогу ефективно компенсувати обмеження, спричинені воєнним станом. Симуляційне навчання є пріоритетним інструментом для відпрацювання практичних навичок за умов обмеженого доступу до клінічних баз. Інтерактивні методи сприяють формуванню нелінійного клінічного мислення та здатності приймати обґрунтовані рішення в умовах невизначеності. Змішаний формат навчання, поєднуючи онлайн-лекції та офлай…
creator: Ю. Л. Бандрівський
creator: В. Я. Крупей
creator: І. Р. Міць
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 7
ending page: 12
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15825

МЕТОДИЧНІ АСПЕКТИ ВИКЛАДАННЯ ВИБІРКОВОЇ ДИСЦИПЛІНИ «АКТУАЛЬНІ ПИТАННЯ АНДРОЛОГІЇ» ДЛЯ СТУДЕНТІВ МЕДИЧНОГО ФАКУЛЬТЕТУ
type: item
description: Анотація. У статті висвітлено методичні підходи та сучасні рішення основних проблем, з якими стикаються викладачі у процесі підготовки студентів VI курсу медичного факультету під час викладання вибіркової дисципліни «Актуальні питання андрології». Проаналізовано чинники, що можуть впливати на результативність засвоєння теоретичних знань і формування практичних навичок з андрології, які є необхідними для майбутньої професійної діяльності лікарів загальної практики, урологів, ендокринологів та фахівців інших клінічних спеціальностей. Дослідження базується на аналізі навчально-методичних матеріалів, відкритих джерел інформації та власного педагогічного досвіду авторів. Представлено сучасні технології викладання, симуляційні та інтерактивні методи навчання, а також підходи до тестування студентів, упроваджені на кафедрі хірургії № 1 з урологією та малоінвазивною хірургією Тернопільського національного медичного університету імені І. Я. Горбачевського МОЗ України. Метою викладання дисципліни «Актуальні питання андрології» є формування системи знань і вмінь, що забезпечують майбутньому лікарю можливість якісно проводити діагностику, консультування та первинне ведення пацієнтів з андрологічними захворюваннями відповідно до сучасних клінічних стандартів. Запропонований методичний підхід сприяє ефективній організації освітнього процесу та підвищує рівень загального засвоєння курсу студентами.
creator: П. Я. Боднар
creator: А. Д. Беденюк
creator: С. О. Нестерук
creator: В. В. Твердохліб
creator: А. І. Мисак
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 13
ending page: 17
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15826

УПРОВАДЖЕННЯ ПРИНЦИПІВ ВІДКРИТОЇ НАУКИ У ВИЩІЙ МЕДИЧНІЙ ОСВІТІ УКРАЇНИ: МОЖЛИВОСТІ ТА ВИКЛИКИ (ОГЛЯД ЛІТЕРАТУРИ)
type: item
description: Анотація. У статті проаналізовано концепцію реалізації принципів відкритої науки як сучасного підходу до організації наукової та освітньої діяльності університетів, зокрема медичного профілю. Проведено огляд наукових публікацій 2010–2025 рр., що висвітлюють ключові переваги та бар’єри впровадження відкритої науки у вищій освіті. Відкрита наука базується на принципах прозорості, співпраці, відтворюваності До переваг відкритої науки відносять вільний доступ до результатів наукових досліджень і освітніх медичних платформ, поліпшення умов для міжнародної співпраці та підвищення ефективності і цитованості наукових досліджень. Водночас виявлено основні перешкоди: низька обізнаність дослідників, відсутність належних стимулів й інституційної підтримки, культурні та технічні бар’єри, а також ризики, пов’язані із захистом інтелектуальної власності та персональних даних. Наголошено на важливості інтеграції відкритих освітніх ресурсів у навчальний процес, зокрема у підготовці медичних фахівців, що особливо актуально в умовах триваючого військового конфлікту. Запровадження політик відкритої науки на рівні університетів і держави, проведення тренінгів для науковців та здобувачів освіти, а також створення технічної інфраструктури є ключовими умовами успішної реалізації принципів відкритої науки.
creator: К. Т. Глушко
creator: К. В. Козак
creator: Н. В. Огінська
creator: О. О. Шевчук
creator: М. М. Корда
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 18
ending page: 23
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15830

ФОРМУВАННЯ ЕМОЦІЙНОГО ІНТЕЛЕКТУ ТА ЕМПАТІЇ У ЗДОБУВАЧІВ ВИЩОЇ МЕДИЧНОЇ ОСВІТИ
type: item
description: Анотація. Вивчення емоційного інтелекту та емпатії є фундаментально важливим для студентів медичних закладів вищої освіти, оскільки ці навички безпосередньо впливають на якість надання медичної допомоги, професійну успішність, ефективність командної роботи та психічне здоров'я самого лікаря. Здатність розуміти та відчувати емоційний стан іншої людини дозволяє майбутнім лікарям глибше зрозуміти переживання пацієнта, його страхи та потреби, особливо при складних або хронічних захворюваннях. Це сприяє формуванню терапевтичного альянсу та довіри.
creator: С. І. Гнатишин
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 24
ending page: 28
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15831

ДОСВІД ПРОВЕДЕННЯ ВИРОБНИЧОЇ ПРАКТИКИ ЗДОБУВАЧІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ У ЗМІШАНОМУ ФОРМАТІ ІЗ ЗАСТОСУВАННЯМ ДИСТАНЦІЙНИХ ТЕХНОЛОГІЙ У ДОНЕЦЬКОМУ НАЦІОНАЛЬНОМУ МЕДИЧНОМУ УНІВЕРСИТЕТІ
type: item
description: Анотація. Клінічна підготовка студентів IV–V курсів медичних університетів України є важливим етапом у формуванні та розвитку майбутніх лікарів. Медична освіта є однією з найскладніших і найвідповідальніших сфер професійної підготовки, адже від рівня знань та практичних навичок майбутніх лікарів залежать життя та здоров’я людей. Водночас сучасні глобальні та національні виклики вимагають упровадження інноваційних підходів до підготовки медичних фахівців, зокрема під час проходження виробничої практики. У статті розглядається та аналізується сучасний досвід організації виробничої практики здобувачів вищої освіти з використанням дистанційних технологій у Донецькому національному медичному університеті. Окреслено переваги, обмеження та виклики інтеграції очного навчання з онлайн-інструментами, що забезпечують безперервність освітнього процесу в умовах сучасних викликів. Автори наголошують на доцільності подальшого впровадження змішаного формату навчання як інноваційного підходу до підготовки майбутніх медичних фахівців. Наведено приклади ефективних методів практичної підготовки студентів із використанням дистанційних технологій та цифрових ресурсів, що дають змогу підтримувати високу якість навчання навіть за умов обмеженого доступу до клінічних баз. Зроблено висновки щодо перспектив розвитку змішаних форм практичної підготовки майбутніх спеціалістів. Доведено, що змішаний формат клінічної практики є дієвою альтернативою класичному підходу в умовах війни та інших обмежень. Цей досвід може стати основою для створення нових моделей практичної підготовки у сфері вищої медичної освіти України.
creator: В. М. Гусєв
creator: Д. С. Хапченкова
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 29
ending page: 32
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15832

ПЕРІОДИЗАЦІЯ РОЗВИТКУ СИСТЕМИ ЦІННОСТЕЙ МАЙБУТНІХ ЛІКАРІВ В УКРАЇНІ У ДРУГІЙ ПОЛОВИНІ ХХ – НА ПОЧАТКУ ХХІ СТ.
type: item
description: Анотація. У статті визначено основні етапи ґенези системи цінностей майбутніх лікарів в Україні у другій половині ХХ – на початку ХХІ ст., що сприяє розумінню особливостей формування аксіологічних засад вищої медичної освіти в динаміці історичних викликів. Охарактеризовано два періоди становлення системи цінностей майбутніх медиків в Україні: радянський (1950–1991), який відображав розвиток вищої медичної освіти у геополітичних межах УРСР, та національно-державницький (1991–2020-ті роки), що відповідає трансформаційним освітнім процесам в умовах відродження та становлення незалежної держави Україна. У межах радянського періоду виокремлено субперіоди: «інституційно-ідеологічний» (1950 – початок 1960-х років), «громадсько-просвітницький» (1960-ті – початок 1970-х років) та «науково-дослідницький» (1970–1980-ті роки). Однією з тенденцій радянського періоду була просвітницька діяльність представників медичної інтелігенції (викладачів медичних інститутів, лікарів, учасників руху «шестидесятників»), які артикулювали демократичні, гуманістичні та національні цінності. У межах національно- державницького періоду визначено субперіоди: «законодавчо-біоетичний» (1991–2009), у межах якого відбулося юридичне закріплення демократичних засад функціонування сфери охорони здоров’я в Україні, упровадження біоетики як міждисциплінарної галузі наукового знання та навчальної дисципліни у медичних ЗВО, спрямованої на формування біоетичних цінностей; «концептуальний» (2009–2014), пов’язаний із затвердженням аксіологічних основ медичної професії в Етичному кодексі лікаря, розвитком різних біоетичних концепцій; «глобально-трансформаційний» (2014–2022), позначений пошуком шляхів удосконалення системи цінностей майбутніх лікарів відповідно до нових умов освітнього процесу та глобальних викликів (війна, пандемія).
creator: О. М. Данкович
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 33
ending page: 37
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15834

ФОРМУВАННЯ КЛІНІКО-ФАРМАКОЛОГІЧНОГО МИСЛЕННЯ У СТУДЕНТІВ-МЕДСЕСТЕР ЧЕРЕЗ МІЖДИСЦИПЛІНАРНІ ПІДХОДИ
type: item
description: Анотація. Клініко-фармакологічне мислення є одним із ключових складників професійної підготовки студентів медсестринських спеціальностей, що охоплює не лише знання фармакодинаміки та фармакокінетики лікарських засобів, а й уміння застосовувати ці знання у практичній діяльності, орієнтуючись на клінічну ситуацію, стан пацієнта та особливості перебігу захворювання. Для ефективного формування такого типу мислення необхідні послідовне поєднання міждисциплінарних підходів, активне використання інтерактивних методів навчання та моделювання клінічних випадків. Застосування симуляційних тренінгів, кейс-методів і роботи з віртуальними пацієнтами у поєднанні з традиційним навчанням підвищує зацікавленість студентів, сприяє глибшому засвоєнню матеріалу, розвитку клінічного мислення, професійної інтуїції та практичних навичок ухвалення рішень у типових і нетипових клінічних ситуаціях. Особливе значення має дистанційне навчання іноземних студентів за допомогою сучасних онлайн-платформ, що забезпечує рівний доступ до якісної освіти незалежно від формату занять, сприяє індивідуалізації освітнього процесу та формуванню професійних компетентностей у зручному темпі. Така форма підготовки створює умови для розвитку самостійності, відповідальності та здатності критично аналізувати клінічні дані. Викладачі кафедри фармакології з клінічною фармакологією відіграють провідну роль у розвитку клініко-фармакологічного мислення, упроваджуючи сучасні педагогічні технології відповідно до міжнародних стандартів медичної освіти. Комплексний міждисциплінарний підхід є ефективною можливістю для підготовки висококваліфікованих фахівців, здатних проводити ефективну й безпечну фармакотерапію, приймати обґрунтовані клінічні рішення, забезпечувати безперервне професійне вдосконалення та сприяти підвищенню якості медичної допомоги в сучасній медсестринській практиці.
creator: Я. І. Іванків
creator: О. М. Олещук
creator: Х. І. Мочернюк
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 38
ending page: 40
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15835

ДИСТАНЦІЙНЕ НАВЧАННЯ У МЕДИЧНІЙ ОСВІТІ: АНАЛІЗ ДОСВІДУ ТА ПЕРСПЕКТИВИ ЗАСТОСУВАННЯ
type: item
description: Анотація. Мета дослідження: оцінити відношення українських студентів до дистанційного навчання (ДН) та з’ясувати можливість включення деяких його компонентів у традиційну освіту. Методи: під час навчання на циклі офтальмології проводилося анкетування 123 вітчизняних студентів IV курсу медичного факультету, які мали приблизно однаковий досвід (по 1,5–2 роки) онлайн- та офлайн-навчання. Анкета включала сім питань, із яких чотири передбачали можливість вибрати декілька із запропонованих відповідей, а три вимагали числового визначення. Результати. Найбільшими перевагами ДН, на думку студентів, були можливості: поєднувати навчання з роботою чи додатковим навчанням (73%), записати пояснення викладача і передивитися ще раз (46%), вчитися у власному оптимальному режимі (25%). Цікаво, що час, зекономлений за ДН, лише 32% витрачали на самоосвіту (вивчення інших дисциплін за вподобанням, читання додаткової літератури). Для студентів із низькою успішністю важливим є диференційований підхід до темпу навчання (33%). Недоліками ДН є складність самостійного вивчення матеріалу (58%), труднощі із засвоєнням практичних навичок (49%), відсутність можливості порадитися щодо правильного розуміння завдання (13%). Третина відзначила проблеми з Інтернетом. Хоча ДН викликало більше проблем із розумінням матеріалу, затрати часу при ньому були меншими (3,59±0,11 години), ніж під час підготовки до занять офлайн (3,98±0,13), p<0,05. 84% опитаних віддали перевагу змішаній формі навчання, погодившись виділити на ДН від 5% до 20% навчального часу (у середньому 9,0%). Щодо можливості імплементації досвіду ДН в традиційну освіту 63% попросили давати більше ілюстративного матеріалу; 68% пропонують проводити тестування дистанційно, не витрачаючи час на занятті; 40% – замість усного опитування давати кейс-завдання для підготовки вдома. 61% просить більше уваги на практичних заняттях приділяти розвитку комунікативних навичок, 38% – самостійній роботі у відділеннях лікарні, 27% – засвоєнню практичних нави…
creator: Н. Г. Клопоцька
creator: О. В. Алексєєва
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 41
ending page: 45
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15836

МЕТОДИЧНІ ЗАСАДИ ДИСТАНЦІЙНОГО ВИКЛАДАННЯ АКУШЕРСТВА ТА ГІНЕКОЛОГІЇ ІНОЗЕМНИМ СТУДЕНТАМ У КРИЗОВИХ УМОВАХ
type: item
description: Анотація. Дистанційне навчання стало важливою формою медичної освіти, особливо в умовах пандемії COVID-19 та війни. Метою дослідження було виявити методичні засади викладання акушерства та гінекології іноземним студентам, оцінити основні труднощі та розробити рекомендації для підвищення ефективності навчального процесу. Дослідження проведено серед 79 іноземних студентів Тернопільського національного медичного університету із застосуванням анкетування, систематичного спостереження та аналізу функціональних можливостей освітніх платформ. Оцінювались ефективність різних форматів навчання (очно, дистанційно, змішано), технічні та організаційні бар’єри, мотиваційно- психологічні аспекти та пропозиції щодо оптимізації дистанційного навчання. Результати показали, що 82,3% студентів були частково задоволені дистанційною формою навчання, проте 97,5% віддавали перевагу очній формі через критичну роль практичної підготовки. Основними труднощами були обмежена взаємодія з пацієнтами та викладачами, технічні проблеми, чинники домашнього середовища та прояви синдрому самозванця. Серед переваг дистанційного формату виділяли економію часу та коштів, гнучкість навчання, розвиток автономності та можливість повторного опрацювання матеріалу. Студенти запропонували розширення співпраці з клінічними базами, упровадження інтегрованих симуляційних модулів, стандартизацію оцінювання, психологічну підтримку та врахування різниці часових поясів при синхронних заняттях. Отримані дані підкреслюють необхідність комплексного підходу до організації дистанційного навчання, що враховує освітні, практичні та психологічні потреби студентів і сприяє формуванню клінічних компетентностей.
creator: І. В. Корда
creator: С. М. Геряк
creator: Н. І. Багній
creator: О. Є. Стельмах
creator: Н. В. Петренко
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 46
ending page: 49
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15837

ЗАСТОСУВАННЯ АЛГОРИТМУ ШТУЧНОГО ІНТЕЛЕКТУ ПІД ЧАС ДОСЛІДЖЕННЯ МЕДИЧНИХ ЗОБРАЖЕНЬ
type: item
description: Анотація. Використання алгоритмів штучного інтелекту в різних галузях життєдіяльності – найбільш дискутабельне питання. Упровадження викладання новітніх предметів у галузі інформаційних технологій Тернопільського національного медичного університету ім. І. Я. Горбачевського на базі кафедри медичної інформатики належить до основних напрямів забезпечення професійних компетентностей медичних спеціальностей. Закономірним та логічним є впровадження дисципліни «Штучний інтелект у медицині», оскільки штучний інтелект – це галузь інформатики, що займається розробленням і впровадженням інтелектуальних засобів щодо аналізу та синтезу отриманих результатів досліджень. У статті продемонстровано формування професійних компетентностей майбутніх фахівців під час виконання практичного заняття «Побудова нейронної мережі для автоматичного сегментування пухлинних ділянок мозку за допомогою магнітно-резонансної томографії» та отримання навиків щодо аналізу вихідної інформації, використання стандартних методів підготовки та обробки набору даних для побудови моделей, візуалізації та оцінки отриманих моделей. Показано створення багатокласової моделі сегментації на основі методу МРТ у відкритому середовищі Google Colab. Здійснено 3D-візуалізацію моделі сегментації та проведено оцінку чутливості та специфічності отриманої моделі. У результаті, порівнявши висновки експертів та результати аналізу дослідження пухлин головного мозку на основі побудови нейронної мережі, отримано висновок, що засоби штучного інтелекту можуть бути використані для аналізу стану головного мозку. Зроблено висновок про доцільність навчання студентів розумінню внутрішнього боку роботи алгоритмів штучного інтелекту. Перспектива подальших досліджень полягає у постійному впровадженню в навчальний процес об’єктивних та надійних нових різновидів штучного інтелекту.
creator: Н. О. Кравець
creator: Н. Я. Климук
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 50
ending page: 54
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15838

ОСВІТНЯ ДІЯЛЬНІСТЬ ТА ПЕДАГОГІЧНІ ПОГЛЯДИ АРСЕНА РІЧИНСЬКОГО
type: item
description: Анотація. У статті розкрито освітню діяльність та педагогічні погляди Арсена Васильовича Річинського (1892–1956) – українського лікаря, педагога, культурного діяча та мислителя, представника інтелектуальної еліти першої половини ХХ ст., який поєднав медичну практику з активною громадсько-просвітницькою роботою. На основі історико-педагогічного аналізу окреслено основні напрями його діяльності у сфері українського шкільництва періоду національного відродження 1917–1920 рр. Висвітлено роль Річинського у створенні та викладанні курсів українознавства, підготовці педагогічних кадрів, розробленні та виданні українських підручників, зокрема «Курсу гігієни науки про здоровля», який став одним із перших україномовних навчальних посібників із гігієни. Розкрито педагогічні ідеї вченого щодо змісту, форм і методів навчання, його бачення ролі освіти як засобу національного самозбереження. Арсен Річинський наголошував на необхідності практичної спрямованості освіти, індивідуального підходу у навчанні, гуманізації освітнього процесу. Особливу увагу приділено його концепції національної освіти, побудованої на рідній мові, культурі й духовних традиціях українського народу. Проаналізовано гігієнічні й соціально-медичні аспекти його педагогічних поглядів: значення шкільної гігієни, профілактики захворювань, охорони дитинства. Визначено, що педагогічні та медико-просвітницькі ідеї Арсена Річинського випередили свій час і зберігають актуальність у контексті сучасної медичної та педагогічної освіти. Його діяльність сприяла становленню української національної школи, розвитку медико-гуманітарної думки та формуванню засад інтегрованого підходу до виховання здорової особистості. Педагогічна концепція А. Річинського зберігає актуальність для сучасної української освіти, зокрема у сфері формування культури здоров’я, розвитку особистісно-орієнтованого навчання та національно-патріотичного виховання.
creator: О. Р. Кравчук
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 55
ending page: 59
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15843

ГАЛУЗЕВО ОРІЄНТОВАНИЙ ПІДХІД ДО ВИКЛАДАННЯ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ЗА ПРОФЕСІЙНИМ СПРЯМУВАННЯМ У ЗАКЛАДАХ ВИЩОЇ МЕДИЧНОЇ О СВІТИ: КОНЦЕПЦІЯ, СТРУКТУРА, НОВІ ОСВІТНІ РІШЕННЯ
type: item
description: Анотація. У статті розглянуто концепцію галузево орієнтованого підходу до викладання української мови за професійним спрямуванням у закладах вищої медичної освіти. Підкреслено актуальність оновлення змісту мовної підготовки відповідно до сучасних вимог комунікації у сфері охорони здоров’я, де ефективна взаємодія фахівців відбувається в умовах публічної професійної діяльності. Обґрунтовано, що універсальні підходи до навчання вже не забезпечують необхідного рівня практичної компетентності студентів, тому запропоновано модель курсу, зорієнтовану на конкретні професійні контексти: фармацевтичний, психологічний та інші. Детально описано принципи добору завдань із використанням термінологічної лексики, професійних комунікативних ситуацій і типових мовних моделей фахового спілкування. Окрему увагу приділено формуванню навичок самопрезентації та електронного листування як нових компонентів курсу, що відображають реальні потреби сучасних медичних працівників у публічній і дистанційній комунікації. Наголошено на провідній ролі викладача-філолога в організації навчального процесу, адже саме він може дати єдино правильний варіант мовної одиниці, заохотити до взірцевого фахового українськомовного мовлення та сприяти піднесенню престижу державної мови в медичному середовищі. Доведено, що підвищення статусу української мови у вищій медичній освіті є не лише педагогічним, а й стратегічним завданням, спрямованим на розвиток національної ідентичності, культури професійної комунікації та підготовку конкурентоспроможних фахівців.
creator: Т. П. Мельник
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 60
ending page: 63
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15844

РОЛЬ КУРАТОРА У ПРОФЕСІЙНОМУ ТА ОСОБИСТІСНОМУ РОЗВИТКУ ЗДОБУВАЧА ВИЩОЇ МЕДИЧНОЇ ОСВІТИ
type: item
description: Анотація. У статті комплексно розглянуто роль куратора у професійному та особистісному розвитку здобувачів вищої медичної освіти в умовах сучасних суспільних викликів, зокрема воєнного стану в Україні. Здійснено теоретичний аналіз науково-педагогічних джерел, нормативних документів та практик кураторської діяльності у медичних університетах, а також надано приклади з реальної практики. Визначено основні напрями роботи куратора: адаптаційний, виховний, психолого-підтримувальний і профілактичний. Підкреслено стратегічне значення куратора як наставника, медіатора та морального орієнтира, який сприяє формуванню у здобувачів професійних компетентностей, гуманістичних цінностей, стресостійкості та відповідального ставлення до майбутньої лікарської діяльності. Окрему увагу приділено ролі куратора у запобіганні булінгу, підтримці психологічного добробуту студентів і розвитку цифрової взаємодії в умовах дистанційного навчання. Обґрунтовано, що ефективна кураторська діяльність є наріжним і стратегічним чинником формування професійно компетентної, морально зрілої й соціально відповідальної особистості майбутнього медичного фахівця.
creator: Х. І. Мочернюк
creator: А. С. Вольська
creator: О. М. Олещук
creator: В. В. Черняшова
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 64
ending page: 69
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15845

РОЛЬ ЕКСПЕРИМЕНТАЛЬНО-ДОСЛІДНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ У ПРОЦЕСІ ПРОФЕСІЙНОЇ ПІДГОТОВКИ МАЙБУТНІХ ФАХІВЦІВ ГАЛУЗІ БІОЛОГІЇ ТА ФІЗИЧНОЇ ТЕРАПІЇ
type: item
description: Анотація. У статті детально розглянуто теоретичні засади та роль організації експериментально-дослідної роботи у процесі підготовки майбутніх фахівців біологів та фізичних терапевтів. Особливу увагу приділено значенню експериментальної діяльності як невід’ємного компонента професійної освіти, що сприяє формуванню наукового мислення, практичних умінь, аналітичних навичок, критичного мислення та здатності до самостійного наукового пошуку. Автори обґрунтовують необхідність інтеграції дослідницької діяльності в навчальний процес, підкреслюючи її роль у розвитку ключових професійних компетентностей, а також визначають основні етапи організації експериментальної підготовки, включаючи планування, виконання, аналіз та оцінку результатів досліджень. У статті акцентується на важливості залучення студентів до роботи наукових гуртків, лабораторних практикумів та польових досліджень, що сприяє розвитку професійної мотивації, творчого підходу та готовності до інноваційної діяльності. Доведено, що підвищення ролі експериментально-дослідної роботи у структурі професійної підготовки відповідає сучасним європейським тенденціям у вищій освіті, де пріоритет надається формуванню здатності до самостійного наукового пошуку, постійного самовдосконалення та творчого мислення. Результати дослідження довели необхідність визначення, забезпечення та дотримання педагогічних умов для ефективної організації освітнього процесу з реалізації експериментально-дослідної роботи під час професійної підготовки фахівців біологів та фізичних терапевтів. Визначені педагогічні умови забезпечують системність експериментально- дослідної роботи, цілісність навчання, досліджень і практичної діяльності, зміцнюють зв’язок теоретичної підготовки з практичними навичками та формують основу професійної компетентності майбутніх біологів і фізичних терапевтів. Автори підкреслюють, що ефективна організація експериментальної діяльності дає змогу готувати висококваліфікованих, конкурентоспроможних фахівців, здатних відповід…
creator: Л. В. Ойцюсь
creator: В. М. Касянчук
creator: І. О. Сяська
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 70
ending page: 73
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15846

ВИБІРКОВА ДИСЦИПЛІНА «МІКРОБНА ЕКОЛОГІЯ ЛЮДИНИ» ЯК СУЧАСНИЙ ОСВІТНІЙ КОМПОНЕНТ У ПІДГОТОВЦІ МАЙБУТНІХ ЛІКАРІВ
type: item
description: Анотація. У статті висвітлено актуальність упровадження вибіркової дисципліни «Мікробна екологія людини» у систему медичної освіти, що зумовлено інтенсивним розвитком науки про мікробіом людини та розширенням доказової бази щодо його регуляторної ролі у підтриманні гомеостазу. Обґрунтовано значення інтеграції сучасних наукових даних про мікробіом у підготовку майбутніх лікарів та проаналізовано освітній потенціал цієї дисципліни у формуванні професійних, дослідницьких і клінічних компетентностей здобувачів медичної освіти. Зміст курсу розроблено відповідно до результатів найновіших досліджень, зокрема міжнародних проєктів «Метагеноміка кишкового мікробіому людини» (MetaHIT) та «Американський проєкт із вивчення мікробіому кишечника» (American Gut Project), що забезпечує його наукову новизну та актуальність. Показано, що вивчення дисципліни забезпечує опанування здобувачами доказових знань про мікробіом, формує міждисциплінарне мислення, уміння критично аналізувати наукову інформацію та використовувати її для обґрунтування клінічних рішень. Акцентовано позитивний вплив курсу на поглиблення розуміння студентами ролі мікробіому у підтриманні здоров’я, виникненні патологічних станів та можливостях його корекції з використанням сучасних терапевтичних підходів, що відображає практичну цінність дисципліни для майбутньої професійної діяльності лікаря. Зроблено висновок про доцільність подальшого вдосконалення та розширення викладання дисципліни «Мікробна екологія людини» в медичних закладах вищої освіти, оскільки її інтеграція сприяє підвищенню конкурентоспроможності майбутніх фахівців, їхньому професійному зростанню та сформованості компетентностей, необхідних для роботи в умовах сучасних викликів охорони здоров’я.
creator: Н. М. Олійник
creator: Н. Я. Кравець
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 74
ending page: 78
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15847

ДІДЖИТАЛІЗАЦІЯ МЕДИЧНОЇ ОСВІТИ: ПЕРСПЕКТИВИ ВПРОВАДЖЕННЯ І ВИКЛИКИ СЬОГОДЕННЯ
type: item
description: Анотація. У статті висвітлено основні тенденції використання цифрових технологій у професійній підготовці майбутніх медиків. Наголошено, що діджиталізація освіти у XXІ ст. сприймається як один із трендів сучасного суспільства. Цифрові технології – це унікальний механізм для різнобічного розвитку сучасного вищого навчального закладу. Підкреслено, що діджиталізація не лише інтегрується в традиційну охорону здоров’я, а й створює нові можливості для більш персоналізованого догляду за пацієнтами. У 2021 р. Єврокомісія схвалила План дій щодо цифрової освіти на 2021–2027 рр., спрямований на підтримку стійкої та ефективної адаптації системи освіти до цифрової ери. Наголошено, що традиційні методи передачі знань у вищій школі мають бути доповнені технологіями, що дають змогу підвищувати мотивацію студентів, готувати молодих людей до роботи з великим обсягом даних у медичних інформаційних системах за умов постійних змін. Охарактеризовано ключові компоненти цифрової компетентності, які визначають придатність особи для навчання та умов роботи у сфері медицини.
creator: Б. M. Паласюк
creator: Н. I. Гантімурова
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 79
ending page: 83
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15848

ФАРМАЦЕВТИЧНА ТЕРМІНОЛОГІЯ МІЖ ЛАТИНСЬКОЮ ТРАДИЦІЄЮ ТА СУЧАСНИМИ ТЕНДЕНЦІЯМИ НОМЕНКЛАТУРИ
type: item
description: Анотація. У статті представлено комплексне дослідження проблеми формування термінологічної компетентності майбутніх фахівців фармації у процесі вивчення латинської мови, яка є фундаментальною основою для засвоєння міжнародної фармацевтичної терміносистеми. Проаналізовано ключові принципи, педагогічні підходи й методичні інструменти, спрямовані на розвиток термінологічної обізнаності студентів, зокрема інтеграцію практичних занять із латинської мови та фахових дисциплін. Наголошено, що опанування фармацевтичної термінології базується на глибокому засвоєнні фонетичних, орфографічних, морфологічних та синтаксичних норм латинської граматики, що забезпечує формування вмінь коректно інтерпретувати структуру термінів, їх словотвірне моделювання та семантичне наповнення. Визначено провідні завдання курсу латинської мови у медичному закладі вищої освіти, серед яких – розвиток навичок аналізу та відтворення інтернаціональної фармацевтичної лексики, уміння працювати з нормативною документацією, міжнародними фармакопейними стандартами та інструкціями до лікарських засобів. Підкреслено, що фармацевтична термінологія є важливим компонентом як освітнього процесу, так і професійної діяльності фармацевтів, оскільки точність терміновживання безпосередньо впливає на якість медичної комунікації, фармакотерапевтичних рішень та безпеку пацієнтів. Обґрунтовано необхідність уніфікації спеціальної фармацевтичної термінології відповідно до вимог Європейської Фармакопеї, що є передумовою гармонізації національних стандартів із міжнародними. Визначено, що труднощі нормування фармацевтичної термінології значною мірою пов’язані з полісемією, синонімією та впливом англійської мови на хімічну номенклатуру, у якій відсутня відмінкова система та превалює аналітичний спосіб словотворення. Окремо наголошено на проблемі розбіжностей у написанні терміноелементів і назв лікарських препаратів, спричиненій відсутністю уніфікованих правил транслітерації та стандартизації іншомовних запозичень. Із метою удос…
creator: Г. Б. Паласюк
creator: Т. В. Саварин
creator: М. Я. Кічула
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 84
ending page: 88
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15849

УДОСКОНАЛЕННЯ ПЕРЕКЛАДАЦЬКИХ НАВИЧОК У СТУДЕНТІВ МЕДИЧНИХ ЗАКЛАДІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ ПІД ЧАС РОБОТИ З АНГЛОМОВНИМИ ФАХОВИМИ ТЕКСТАМИ
type: item
description: Анотація. Статтю присвячено дослідженню особливостей утворення англійських медичних термінів та специфіки їх перекладу українською мовою. Наголошується, що актуальність теми зумовлена швидким розвитком медицини та необхідністю точного обміну науковими знаннями між фахівцями різних країн, що вимагає високої якості перекладу спеціалізованих текстів. Підкреслюється, що медичний переклад є однією з найскладніших і найвідповідальніших сфер перекладацької діяльності, оскільки будь-яка неточність може призвести до серйозних клінічних наслідків. Окреслено основні моделі словотворення англомовної лексики, структурні характеристики термінологічних одиниць та особливості їх перекладу українською мовою. Показано, що більшість термінів має греко-латинське походження, а знання морфемних компонентів сприяє кращому розумінню й точності перекладу. Особливий наголос ставиться на те, що студенти повинні розуміти не лише значення термінів, а й їхні структуру, морфологічні компоненти та контекстуальні особливості використання, що сприяє ефективному засвоєнню медичної лексики та розвитку перекладацьких навичок. З’ясовано, що розуміння особливостей медичного перекладу дає студентам змогу легко засвоювати нові лексичні одиниці, здобувати лінгвокультурні знання та вдосконалювати мовленнєві навички у професійній комунікації англійською мовою. Проаналізовано типові труднощі, з якими стикаються студенти медичних закладів вищої освіти під час роботи з англомовними текстами, зокрема проблему синонімії, омонімії та контекстуальної варіативності. Акцентовано на важливості комплексного підходу до вивчення та перекладу медичної термінології для майбутніх фахівців, що забезпечить високий рівень їхньої професійної підготовки, лінгвістичну компетентність та ефективну міжкультурну комунікацію у сфері медицини.
creator: І. А. Прокоп
creator: Г. Я. Кітура
creator: Н. І. Єлагіна
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 89
ending page: 94
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15850

МЕТРОЛОГІЧНА КУЛЬТУРА У ПРОФЕСІЙНІЙ ПІДГОТОВЦІ МАЙБУТНІХ ФАРМАЦЕВТІВ
type: item
description: Анотація. У статті розглядається метрологічна культура як ключовий складник дослідницької компетентності майбутніх фармацевтів, що є необхідною умовою якісної підготовки фахівців, здатних проводити наукові дослідження з високим рівнем точності та достовірності. Метрологічна компетентність, яка охоплює систему знань, умінь та ціннісних орієнтацій, формує у здобувачів фармацевтичної освіти здатність забезпечувати коректну інтерпретацію результатів вимірювань у професійній діяльності. Навчальна дисципліна «Основи хімічної метрології» відіграє ключову роль у професійному розвитку майбутнього фармацевта. Наведено основні тематичні напрями практичних і лекційних занять курсу, серед яких: робота зі значущими цифрами, виявлення грубих похибок, статистична обробка експериментальних даних, розрахунок довірчих інтервалів, порівняння методик за відтворюваністю, порівняння середніх значень двох вибірок, оцінка правильності визначень, аналіз збіжності результатів, методи регресійного та кореляційного аналізу, а також використання теорії ймовірностей у фармацевтичних дослідженнях. Ці теми формують цілісну систему професійних знань і навичок, необхідних для виконання фахових завдань із дотриманням вимог наукової етики та стандартів якості. Запропоновано модель формування метрологічної культури, що поєднує теоретичний, практичний та мотиваційно- ціннісний рівні. Такий комплексний підхід сприяє не лише засвоєнню знань і розвитку навичок, а й формуванню відповідального ставлення до якості і достовірності дослідницьких результатів. Застосування цієї моделі в навчальному процесі дає змогу підвищити рівень дослідницької компетентності майбутніх фармацевтів, що є необхідною умовою забезпечення безпеки та ефективності фармацевтичної продукції. Результати дослідження можуть бути використані для вдосконалення освітніх програм і підвищення якості підготовки фахівців у галузі фармацевтичної освіти та науки.
creator: Я. М. Пушкарьова
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 95
ending page: 98
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15851

МІЖДИСЦИПЛІНАРНИЙ ПІДХІД У ПРОЦЕСІ ВИВЧЕННЯ ФАХОВИХ ДИСЦИПЛІН ФАРМАЦЕВТИЧНОГО ПРОФІЛЮ ЗДОБУВАЧАМИ ВИЩОЇ ОСВІТИ
type: item
description: Анотація. У статті розкрито методологічні основи міждисциплінарного підходу до вивчення фахових дисциплін «Фармацевтичний менеджмент та маркетинг», «Фармацевтичне законодавство» і «Вступ у фармацію» у процесі підготовки майбутніх магістрів фармації. Визначено узагальнену характеристику та аналітичну оцінку навчальних курсів, що викладаються на медико-фармацевтичному факультеті Буковинського державного медичного університету. Показано, що міждисциплінарність сприяє цілісному формуванню компетентностей майбутніх фахівців фармацевтичної галузі, забезпечуючи поєднання теоретичних знань, практичних умінь і професійного світогляду. Їхній зміст спрямований на засвоєння студентами базових і спеціальних понять, категорій, методів і технологій, що визначають професійну діяльність у фармацевтичній галузі. Саме через вивчення зазначених курсів відбувається перехід від загальнотеоретичної підготовки до прикладного професійного мислення, що дає змогу майбутньому фахівцю ефективно орієнтуватися у правовому полі фармацевтичної діяльності, приймати управлінські рішення, володіти навичками маркетингового аналізу та дотримуватися етичних стандартів професії. Вивчення даних навчальних дисциплін у контексті міждисциплінарності сприяє не лише засвоєнню знань із суміжних галузей, а й формуванню здатності інтегрувати їх у практичну діяльність магістра фармації. Це забезпечує готовність фахівця до роботи в сучасному фармацевтичному середовищі, що характеризується високим рівнем динаміки, конкуренції та нормативних змін. Такий підхід формує у здобувачів вищої освіти комплексне бачення професійної діяльності, розвиває уміння аналізувати проблеми з позиції різних наукових сфер, приймати зважені комплексні рішення та реалізовувати принципи доказової фармацевтичної практики. Формування системного мислення й професійних компетентностей потребує науково обґрунтованих педагогічних умов і дієвих методів упровадження міждисциплінарного навчання у підготовці магістрів фармації.
creator: К. В. Садогурська
creator: Ю. І. Грешко
creator: Р. Ю. Басараба
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 99
ending page: 102
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15852

СТРЕСОСТІЙКІСТЬ ЗДОБУВАЧІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ В УМОВАХ ВІЙНИ ТА ДИСТАНЦІЙНОГО НАВЧАННЯ: АНАЛІЗ РІВНЯ ТРИВОГИ ТА СТРЕСУ
type: item
description: Анотація. Події останніх років у світі, починаючи з пандемії COVID-19 та збройного вторгнення росії на територію України 24 лютого 2022 р., стали своєрідним тригером глибоких змін як у сфері праці, так і в освіті. Дистанційна форма здобуття освіти сьогодні є необхідним інструментом для забезпечення безперервності навчального процесу в умовах бойових дій в Україні, проте онлайн-навчання є додатковим стресогенним чинником. Статтю присвячено дослідженню рівня стресостійкості, тривожності та проявів стресу у здобувачів вищої освіти в умовах війни та дистанційного навчання з метою оцінки особливостей психоемоційного стану молоді в кризовий період. Розширено розуміння стресостійкості як психічної властивості, що забезпечує мобілізацію адаптаційних ресурсів, розвиток саморегуляції та емоційної компетентності у складних життєвих умовах. Установлено, що здобувачі вищої освіти в умовах війни та дистанційного навчання стикаються з порушеннями сну й пам’яті, зниженням уваги, швидкості мислення та зміною ставлення до навчання, що свідчить про зниження рівня стресостійкості. Аналіз даних за методикою В. Щербатих показав, що серед досліджуваної групи найбільш вираженими є емоційні та поведінкові прояви стресу, тобто стрес у даній вибірці переважно проявляється на психологічному рівні, впливаючи на емоційний стан, міжособистісні стосунки та поведінкові реакції. Отриманий коефіцієнт кореляції між показниками стресу (за методикою В. Щербатих) і показниками особистісної тривожності (за методикою Ч. Спілбергера) – r≈0,999 – свідчить про надзвичайно сильний позитивний зв’язок між рівнем стресу й особистісної тривожності студентів. Це підкреслює необхідність подальших досліджень, спрямованих на розроблення ефективних стратегій управління стресом у дистанційному навчанні для підвищення якості життя та освітньої продуктивності студентської молоді.
creator: Ю. О. Солона
creator: В. А. Швець
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 103
ending page: 110
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15853

ПІДГОТОВКА ФАХІВЦІВ МЕДИЧНОГО ПЕРЕКЛАДУ: ВИКЛИКИ ЧАСУ
type: item
description: Анотація. У статті розглянуто особливості професійної підготовки спеціалістів медичного перекладу в сучасному освітньому просторі в контексті активізації міжнародних освітніх і медичних контактів. Проаналізовано компетентнісний підхід до навчання перекладачів (мовна, комунікативна та професійно-галузева компетентності), специфіку медичної термінології, а також необхідність міждисциплінарної інтеграції мовної, лінгвістичної та медичної підготовки як одного із ключових завдань сучасної лінгвістичної освіти (поєднання лінгвістичних знань із медичною термінологією, латинською мовою, основами біоетики та клінічної комунікації). Розкрито необхідність формування у майбутніх перекладачів термінологічної бази медицини; навичок усного та письмового перекладу спеціалізованих текстів (інструкцій, медичних звітів, протоколів, наукових статей); розвитку комунікативної компетентності майбутніх перекладачів для роботи з пацієнтами, лікарями, науковцями; уміння працювати з фаховими джерелами, базами даних і електронними медичними ресурсами. Визначено основні напрями вдосконалення освітніх програм для майбутніх перекладачів у галузі медицини.
creator: Н. О. Федчишин
creator: Н. І. Єлагіна
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 111
ending page: 115
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15854

АНАЛІЗ ФЕНОМЕНУ ІНФОРМАЦІЙНОЇ ФІЛЬТРАЦІЙНОЇ БУЛЬБАШКИ В СУЧАСНОМУ НАУКОВО-ОСВІТНЬОМУ СЕРЕДОВИЩІ
type: item
description: Анотація. В епоху інформаційного вибуху науково-педагогічні працівники медичних університетів дедалі більше покладаються на цифрові бази даних та пошукові системи. Однак алгоритми персоналізації, що лежать в їх основі, створюють фільтраційні бульбашки, які обмежують доступ до різноманітної інформації, що становить загрозу для міждисциплінарних інновацій, принципів доказової медицини та якості освіти. Провести теоретичний аналіз механізмів формування та наслідків інформаційної фільтраційної бульбашки для науковців та викладачів у галузі медицини. Дослідження проведено з використанням методів теоретичного аналізу, концептуального синтезу та огляду наукової літератури. Проаналізовано принципи роботи алгоритмічної курації, розмежовано поняття «фільтраційна бульбашка» та «ехокамера», а також систематизовано потенційні ризики для академічного середовища. Аналіз показав, що фільтраційна бульбашка сприяє «цементуванню» наукових парадигм, знижує ймовірність міждисциплінарного синтезу та створює у дослідника ілюзію повноти інформації. В освітньому процесі це призводить до трансляції вузького професійного світогляду. Запропоновано дворівневу стратегію подолання феномену: на індивідуальному рівні – розвиток навичок «інформаційної гігієни», на інституційному – заохочення міждисциплінарних комунікацій та підвищення цифрової грамотності. Інформаційна фільтраційна бульбашка є реальним та значним викликом для сучасної медичної науки та освіти. Протидія її негативним ефектам вимагає свідомих зусиль від кожного науковця та системних змін на рівні академічних установ для збереження інтелектуальної відкритості та інноваційного потенціалу.
creator: А. В. Чорномидз
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 116
ending page: 121
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15855

ПРОБЛЕМИ ТА ОСОБЛИВОСТІ ПІДГОТОВКИ МЕТОДИЧНОЇ ДОКУМЕНТАЦІЇ ОСП(К)І НА СТАНЦІЇ «НАДАННЯ ДОПОМОГИ ПАЦІЄНТУ З НЕВІДКЛАДНИМИ СТАНАМИ В УМОВАХ СТАЦІОНАРУ»
type: item
description: Анотація. Об’єктивний структурований практичний (клінічний) іспит (ОСП(К)І) є важливим інструментом оцінювання професійних компетентностей випускників медичних закладів вищої освіти. Однією зі станцій цього іспиту є "Надання допомоги пацієнту з невідкладними станами в умовах стаціонару". Якісна підготовка методичної документації для станції відіграє важливу роль у формуванні практичних навичок студентів та забезпеченні об’єктивності оцінювання. У статті розглянуто основні проблеми, які виникають під час розробки методичних матеріалів, зокрема необхідність дотримання єдиного алгоритму створення документації, необхідність врахування сучасних міжнародних стандартів та швидка втрата актуальності клінічних протоколів. Описано структуру методичних матеріалів, яка включає паспорт станції, стандартизовані клінічні сценарії, чек-листи та критерії оцінювання. Наведено основні етапи створення документації, серед яких аналіз міжнародного досвіду, адаптація до вітчизняних реалій та апробація розроблених матеріалів у навчальному процесі. Значну увагу приділено необхідності регулярного оновлення методичних матеріалів відповідно до змін у протоколах надання невідкладної допомоги. Запропоновано механізм інтеграції симуляційних технологій у навчальний процес, що дозволяє підвищити реалістичність сценаріїв і покращити якість підготовки студентів до реальних клінічних ситуацій. Також розглянуто роль стандартизованих клінічних ситуацій у проведенні ОСП(К)І та їхній вплив на формування комунікативних навичок у випускників. Детально проаналізовано критерії оцінювання на станції "Надання допомоги пацієнту з невідкладними станами в умовах стаціонару". Наведено рекомендації щодо оптимізації методичних підходів для підвищення ефективності іспиту, включаючи розробку багаторівневих сценаріїв для різних рівнів підготовки студентів та використання цифрових технологій для автоматизованого оцінювання.
creator: М. І. Швед
creator: Л. П. Мартинюк
creator: І. О. Ястремська
creator: О. Л. Сидоренко
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 122
ending page: 126
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15856

ІНТЕГРАЦІЯ ШТУЧНОГО ІНТЕЛЕКТУ В КЛІНІЧНЕ МИСЛЕННЯ ТА ХІРУРГІЧНУ ПРАКТИКУ: ТРАНСФОРМАЦІЯ ПІДХОДІВ У ДОБУ ЦИФРОВИХ ТЕХНОЛОГІЙ
type: item
description: Анотація. У статті розглядається трансформація клінічного мислення хірурга в умовах стрімкого розвитку штучного інтелекту (ШІ) та зростання його ролі в діагностичних і лікувальних процесах. Детально проаналізовано сучасні рівні інтеграції ШІ в хірургічну практику – від допоміжних алгоритмів підтримки рішень до автономних систем, здатних виконувати окремі етапи оперативного втручання. Особливу увагу приділено тому, як такі технології змінюють когнітивну модель ухвалення клінічних рішень, перерозподіляючи фокус від суто інтуїтивного та досвідного підходу до комбінованого, у якому поєднуються знання хірурга та аналітичні можливості машинного навчання. У роботі також висвітлено ключові етичні виклики, пов’язані з опорою на алгоритмічні рекомендації, питання відповідальності за результати лікування, прозорості роботи цифрових систем та необхідності збереження автономності лікаря. Окремо проаналізовано освітні аспекти, зокрема зміну компетентнісних вимог до майбутніх хірургів, важливість розвитку цифрової грамотності, критичного мислення та здатності до інтерпретації даних, що генерує ШІ. На основі проведеного аналізу запропоновано комплекс рекомендацій щодо адаптації освітнього процесу, удосконалення підготовки хірургів і формування етичних стандартів доброчесного використання ШІ. Підкреслено необхідність гармонійного поєднання технологічних інновацій із фундаментальними принципами клінічної медицини для забезпечення безпеки пацієнтів та підвищення якості хірургічної допомоги.
creator: В. Г. Шевченко
creator: П. Т. Муравйов
creator: В. В. Колодій
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 127
ending page: 130
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15857

ОСОБЛИВОСТІ ПРОФЕСІЙНОГО ВИГОРАННЯ ВИКЛАДАЧІВ МЕДИЧНИХ УНІВЕРСИТЕТІВ ПІД ЧАС ВІЙНИ
type: item
description: Анотація. Сучасна вища медична освіта знаходиться у стані значної трансформації під впливом глобальних викликів та соціально-політичних подій. Одним із найсерйозніших стресогенних чинників, які впливають на систему освіти в Україні останніми роками, є війна. Воєнний стан не лише ускладнив матеріально-технічне забезпечення освітнього процесу, а й істотно позначився на психоемоційному стані всіх його учасників. Особливо уразливими у цих умовах виявилися викладачі закладів вищої медичної освіти, діяльність яких передбачає поєднання педагогічного навантаження, наукової активності та клінічної практики. Метою дослідження було вивчити особливості професійного вигорання викладачів медичних університетів у період війни. Проведено перехресне дослідження 156 викладачів медичних університетів, які забезпечували освітній процес на кафедрах теоретичного та клінічного спрямування. Для визначення рівня професійного вигорання використали опитувальник C. Maslach. Установлено, що рівень емоційного виснаження більший у викладачів жіночої статі на 22,3%, у молодих викладачів віком до 35 років (р=0,021), викладачів клінічних кафедр (р=0,038) та викладачів зі стажем роботи до п’яти років (р=0,007). Рівень деперсоналізації достовірно вищий у жінок (р=0,020), викладачів, які працюють на клінічних кафедрах (р=0,016), та викладачів зі стажем роботи до п’яти років (р=0,039). Достовірно більшою редукція особистих досягнень визначається у молодих викладачів та у осіб зі стажем до п’яти років. Поширеність високого рівня емоційного виснаження у викладачів клінічних кафедр в 1,5 разу достовірно більша, ніж у викладачів теоретичних кафедр (р=0,038), а поширеність високого рівня деперсоналізації – у 1,6 разу (р=0,047). Установлено, що основними чинниками розвитку професійного вигорання є хронічний стрес, економічна нестабільність і зниження доходів, порушення режиму сну та режиму відпочинку, соціальна ізоляція, робоче навантаження.
creator: А. Г. Шульгай
creator: Н. O. Федчишин
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 131
ending page: 135
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15858

SOFT SKILLS У ПІДГОТОВЦІ ІНТЕРНІВ-ПЕДІАТРІВ: ПЕДАГОГІЧНІ СТРАТЕГІЇ ФОРМУВАННЯ І ПЕРСПЕКТИВИ ВПРОВАДЖЕННЯ В МЕДИЧНУ ОСВІТУ УКРАЇНИ
type: item
description: Анотація. У статті здійснено розгорнутий теоретичний аналіз феномену soft skills як ключового складника професійної компетентності лікарів-інтернів педіатричного профілю та чинника їхньої успішної соціалізації у клінічному середовищі. Показано, що «м’які навички» охоплюють широкий спектр особистісних і міжособистісних характеристик: комунікабельність, емпатію, стресостійкість, етичну свідомість, креативність, лідерство, критичне мислення та здатність до адаптації. Розкрито зміст, структуру, класифікацію та основні підходи до формування soft skills у контексті післядипломної медичної освіти, де провідна роль належить практико-орієнтованому й компетентнісному навчанню. На основі аналізу сучасних наукових джерел узагальнено значення комунікативних, емоційно-соціальних і адаптивних умінь для ефективної діяльності інтернів-педіатрів, які повинні не лише володіти клінічними знаннями, а й уміти взаємодіяти з дітьми різного віку, їхніми батьками та мультидисциплінарною командою. Особливу увагу приділено особливостям комунікації з дитиною як пацієнтом, розвитку емпатії, навичок стрес-менеджменту, емоційного саморегулювання, рефлексії та етичного мислення. Висвітлено педагогічні підходи до розвитку soft skills у майбутніх лікарів: інтеграцію відповідних компонентів у навчальні дисципліни, застосування тренінгових технологій, симуляційного та ситуаційного навчання, моделювання клінічних кейсів, методів зворотного зв’язку й саморефлексії. Окреслено основні бар’єри впровадження таких практик у системі інтернатури України: перевантаження програм клінічними дисциплінами, нестача педагогічно підготовлених наставників, відсутність уніфікованих стандартів оцінювання та вплив воєнного стану на освітній процес. Зроблено висновок, що цілеспрямований розвиток soft skills є невід’ємною умовою професійної готовності та зрілості лікаря-педіатра, а їх системна інтеграція у програми післядипломної освіти сприятиме підвищенню якості медичної допомоги дітям, утвердженню гуманістичних цінностей …
creator: Н. В. Банадига
creator: О. В. Лабівка
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 158
ending page: 163
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15863

КУЛЬТУРА НАУКОВОЇ МОВИ СТУДЕНТІВ І АСПІРАНТІВ МЕДИЧНИХ УНІВЕРСИТЕТІВ
type: item
description: Анотація. Проблема культури академічної мови має значну теоретичну й практичну значущість. Недостатньо враховуються особливості майбутньої професійної діяльності, специфіка спеціалізації в умовах сучасного університету. На прикладі закладів вищої освіти медичного спрямування можна виокремити низку питань, які потребують подальшого вивчення, що підтверджується результатами досліджень вітчизняних авторів: особливості спілкування в академічному середовищі між викладачами й студентами; дотримання етичних засад спілкування з колегами; системне врахування вікових, індивідуальних особливостей учасників дискусії; вивчення закономірностей успішного спілкування; специфіка спілкування з учасниками АТО; особливості спілкування з представниками різної статі; ефективність усного професійного мовлення; основи медичної риторики; підготовка студентів і аспірантів до проведення анамнезу; розуміння загроз ятрогенії; основи психологічної культури вченого; використання переваг інтегрального мислення; коректне використання можливостей штучного інтелекту; цифрова грамотність фахівців. Майже кожне захворювання потребує специфічної взаємодії з пацієнтами. Наприклад, за даними Міністерства охорони здоров’я України, від по- чатку року інсульт діагностовано у 96 тис пацієнтів, а в 2024 р. ця недуга уразила понад 128 тис людей різного віку. Належна профілактика, моніторинг проблеми, ефективна реабілітація передбачають належний рівень культури спілкування з пацієнтами та членами їхніх родин. Реформа МСЕК, посттравматичний синдром, який поступово набирає масового характеру, є новими викликами. Особливу зацікавленість викликає перша в Україні програма підготовки магістрів із терапії мови та мовлення (ТММ), яку розпочали у 2025 р. на базі Івано-Франківського національного медичного університету. Окремого дослідження потребує тема забезпечення якості вищої освіти, подолання недоброчесності. Нові вимоги до вступу в аспірантуру, підвищені вимоги до дисертацій потребують лонгетюдних досліджень у контек…
creator: А. В. Вихрущ
creator: О. І. Новіцька
creator: І. Я. Заліпська
creator: К. Л. Стефанишин
creator: І. Д. Драч
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 164
ending page: 168
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15864

РІВЕНЬ ГОТОВНОСТІ МЕДИЧНИХ СЕСТЕР ДО САМООСВІТИ
type: item
description: Анотація. У статті досліджується готовність медичних сестер до професійної самоосвіти в умовах трансформації системи охорони здоров’я. Обґрунтовано актуальність проблеми, зумовленої зростанням вимог до професійної компетентності, цифровізацією освітнього середовища та необхідністю підтримувати психологічну стійкість медичних працівників у складних умовах праці. Розкрито теоретичні засади поняття «готовність до самоосвіти» як інтегративного утворення, що поєднує мотиваційно-ціннісний, когнітивний, діяльнісний та рефлексивний компоненти. Метою дослідження стало теоретичне обґрунтування та емпіричне вивчення рівня готовності медичних сестер до самоосвіти. Виявлено, що більшість опитаних має середній або вищий за середній рівень готовності, який проявляється у сталій навчальній активності, самостійності у здобутті знань та помірній потребі у зовнішній підтримці. Водночас спостерігається обережне ставлення до цифрових освітніх інструментів, що вказує на потребу в розвитку цифрової компетентності. Експертне оцінювання підтвердило потенціал до автономної освітньої діяльності, але засвідчило потребу у розвитку рефлексивності, ініціативності та культури професійного обміну досвідом. Рівень готовності медичних сестер до самоосвіти оцінено як достатній, однак такий, що потребує цілеспрямованого формування через створення сприятливого освітнього середовища.
creator: Н. М. Кузьменко
creator: Л. О. Гондар
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 169
ending page: 173
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15865

СИМУЛЯЦІЙНЕ НАВЧАННЯ В ПІСЛЯДИПЛОМНІЙ ПІДГОТОВЦІ ПЕДІАТРІВ: ІННОВАЦІЙНІ ПІДХОДИ ТА ОСВІТНІ ПЕРСПЕКТИВИ
type: item
description: Анотація. Симуляційне навчання (SBL) є невід’ємним елементом сучасної медичної освіти, який забезпечує безпечне, стандартизоване й контрольоване середовище для набуття клінічних, комунікативних і професійно-етичних компетентностей. У системі післядипломної підготовки педіатрів симуляційні технології створюють умови для відпрацювання клінічних навичок, діагностичного мислення, роботи в команді, лідерства, емпатії та емоційної стійкості – ключових складників компетентного фахівця. Поєднання теоретичної підготовки з практичними ситуаціями дає змогу формувати компетентнісний підхід, який замінив традиційну модель передачі знань і орієнтує освіту на результат. У статті проаналізовано еволюцію симуляційного навчання від базових тренінгів до високофідельних комплексних систем, що імітують реальні клінічні ситуації. Детально розглянуто педагогічні та психологічні аспекти навчання через досвід, об’єктивний структурований клінічний іспит (OSCE), сценарно орієнтовані симуляції та використання стандартизованих пацієнтів як методи оцінювання клінічної компетентності. Наголошено на значенні дебрифінгу, рефлексії та культури зворотного зв’язку як чинників формування професійної відповідальності та здатності до самооцінки. Висвітлено міжнародні стандарти симуляційного навчання, розроблені провідними професійними спільнотами, та адаптацію цих підходів у післядипломній освіті України. Окреслено основні виклики впровадження SBL: недостатнє технічне забезпечення, обмежену кількість сертифікованих інструкторів, потребу у міжкафедральній взаємодії та оновленні навчальних планів. Підкреслено, що системна інтеграція симуляційних методів у підготовку педіатрів сприятиме підвищенню клінічної компетентності, розвитку культури безпеки, формуванню гуманістичних цінностей і зміцненню пацієнт-орієнтованої медицини в Україні.
creator: О. В. Лабівка
creator: М.-І. Р. Варварук
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 174
ending page: 178
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15866

РОЗВИТОК УПРАВЛІНСЬКОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ МАЙБУТНІХ ДОКТОРІВ ФІЛОСОФІЇ У ГАЛУЗІ МЕДИЧНОЇ ОСВІТИ: ТЕОРЕТИЧНІ ТА ПРАКТИЧНІ АСПЕКТИ
type: item
description: Анотація. У статті розглядається теоретичне обґрунтування змісту, структури та шляхів розвитку управлінської компетентності майбутніх докторів філософії у галузі медичної освіти. В умовах трансформації системи вищої медичної освіти в Україні, глобалізації науки та цифровізації освітнього простору формування управлінських умінь стає ключовим чинником професійної готовності докторів філософії до ефективної науково-освітньої діяльності. Управлінська компетентність інтегрує когнітивні, діяльнісні, особистісно-мотиваційні та рефлексивні компоненти, що забезпечують здатність здобувача не лише проводити наукові дослідження, а й координувати освітні та наукові процеси, здійснювати командну взаємодію, приймати обґрунтовані рішення та реалізовувати лідерські функції. Визначено сутність управлінської компетентності як поєднання управлінського мислення, доказовості дій та етичної відповідальності. Розглянуто педагогічні умови її формування, серед яких ключове значення мають інтеграція теоретичної підготовки та практико-орієнтованого навчання, упровадження міждисциплінарних курсів, участь у науково-організаційній діяльності, створення індивідуальних освітніх траєкторій. Проаналізовано міжнародний досвід провідних європейських та американських університетів, що свідчить про ефективність системного підходу до розвитку управлінських компетентностей на рівні доктора філософії. Отримані результати свідчать, що розвиток управлінської компетентності є стратегічним напрямом модернізації підготовки наукових кадрів у медичній освіті України, сприяє формуванню дослідників-управлінців, здатних поєднувати наукову діяльність з управлінням освітніми процесами, упроваджувати інновації та забезпечувати сталий розвиток системи освіти на основі європейських та світових стандартів. Перспективи подальших досліджень включають поглиблення емпіричного аналізу формування управлінської компетентності, розроблення діагностичних інструментів та моделей розвитку управлінської культури майбутніх науковців, а…
creator: Т. І. Хвалибога
creator: Н. О. Федчишин
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 179
ending page: 183
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15867

КОНЦЕПТ ІНШОМОВНОЇ КОМУНІКАТИВНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ ЯК СКЛАДНИК ПІДГОТОВКИ ЗДОБУВАЧІВ ВИЩОЇ МЕДИЧНОЇ ОСВІТИ
type: item
description: Анотація. У статті розглянуто теоретичні аспекти іншомовної комунікативної компетентності здобувачів вищої медичної освіти, проаналізовано зміст понять «комунікація», «мовна комунікація», «іншомовна професійна комунікація», «іншомовна комунікативна компетентність». Зазначено, що для розвитку медицини та системи охорони здоров’я населення потрібно застосовувати здобутки у галузі медицини інших країн. Для цього важливу роль відіграють саме знання іноземної мови та можливість іншомовної комунікації із фахівцями з інших країн. Саме тому іншомовна комунікативна компетентність є необхідним складником професійної компетентності майбутнього працівника сфери медицини. Установлено, що іншомовна комунікативна компетентність – це інтегративна особистісно-професійна якість, яка визначає здатність та готовність фахівця до креативного вирішення практико-орієнтованих та комунікативних завдань у галузі професійноı̈ діяльності та іншомовного професійно орієнтованого спілкування. Основою формування іншомовної комунікативної компетентності є іншомовне професійне спілкування, яке охарактеризуємо як систему комунікативних норм, умінь і прийомів, яка дає змогу ефективно застосовувати іноземну мову для здійснення професійної комунікативної діяльності, брати участь у міжнародних проєктах, продовжити навчання в одній із зарубіжних країн, займатися науковими дослідженнями. Навчання іноземної мови за професійним спрямуванням у вищих медичних навчальних закладах забезпечує формування необхідної комунікативної спроможності у сферах професійного спілкування як в усній, так і в письмовій формі, навичок практичного володіння іноземною мовою в різних видах мовленнєвої діяльності в обсязі, що зумовлений професійними потребами, оволодіння новітньою фаховою інформацією через іноземні джерела.
creator: І. І. Ворона
creator: Н. І. Єлагіна
creator: Н. О. Федчишин
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 136
ending page: 142
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15859

ДИСЦИПЛІНИ «ЛАТИНСЬКА МОВА» ТА «АНГЛІЙСЬКА МОВА ЗА ПРОФЕСІЙНИМ СПРЯМУВАННЯМ» ЯК ЗАСІБ ФОРМУВАННЯ ТЕРМІНОЛОГІЧНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ СТУДЕНТІВ-ФАРМАЦЕВТІВ
type: item
description: Анотація. У дослідженні зазначено, що якісна підготовка майбутніх провізорів передбачає застосування міждисциплінарної взаємодії для формування термінологічно грамотних спеціалістів, що вказує на актуальність інтеграції дисциплін «Латинська мова» і «Англійська мова за професійним спрямуванням» у процесі навчання здобувачів вищої фармацевтичної освіти; розкрито сутність міждисциплінарної інтеграції та обґрунтовано її значення під час вивчення латинської та англійської мов на фармацевтичному факультеті. Установлено, що без вивчення латинської мови важко засвоїти англійську мову за професійним спрямуванням та розуміти спеціальну термінологію на спеціальних дисциплінах. Реалізація інтеграції дисциплін «Латинська мова» та «Англійська мова за професійним спрямуванням» дає можливість використовувати базові знання латинської мови та способів термінотворення під час вивчення англійської фармацевтичної термінології, а також формує у студентів професійні компетентності. Під час вивчення латинської фармацевтичної термінології здобувачі вищої освіти мають можливість не лише значно розширити свій кругозір, а й покращити знання англійської мови. Знання міжнародної фармацевтичної термінології та англійської мови на комунікаційному рівні значно впливає на підвищення фахового рівня підготовки майбутніх провізорів. Для успішної інтеграції дисциплін «Латинська мова» та «Англійська мова за професійним спрямуванням» потрібно чітко визначити шляхи міжпредметної взаємодії латинської та англійської мов; розкрити вплив латинської мови на міжнародну фармацевтичну термінології; використати метод порівняння під час вивчення термінів обома мовами; виробити навички розпізнавання спільнокореневих слів; уміти виділяти греко-латинські словотворчі елементи. Здобувачі вищої освіти не завжди із зацікавленням вивчають фармацевтичну термінологію на дисциплінах «Латинська мова» та «Англійська мова за професійним спрямуванням», саме тому перед викладачами постає завдання зробити заняття максимально цікавим…
creator: І. І. Ворона
creator: Н. І. Гантімурова
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 143
ending page: 147
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15860

ФОРМУВАННЯ КОМУНІКАТИВНИХ НАВИЧОК АНГЛІЙСЬКОЇ МОВИ У ЗДОБУВАЧІВ ВИЩОЇ МЕДИЧНОЇ ОСВІТИ В КОНТЕКСТІ ВИВЧЕННЯ ЛАТИНСЬКОЇ ТЕРМІНОЛОГІЇ
type: item
description: Анотація. У статті розглянуто актуальність розвитку професійної іншомовної компетенції здобувачів вищої медичної освіти у контексті зростання потреби фахівців, здатних ефективно спілкуватись іноземною мовою, зокрема англійською, під час невідкладних медичних ситуацій. Особливу увагу акцентовано на використання латинських термінів майбутніми медичними фахівцями як фундаментального компонента медичної термінології у процесі вивчення англійської мови за професійним спрямуванням. З огляду на міжнародні стандарти медичної освіти та глобалізацію медичної практики, у статті описано важливість глибокого розуміння латинської термінології для точного використання англійської медичної лексики в практиці здобувачів вищої медичної освіти. Проаналізовано ефективність застосування комунікативного підходу до викладання англійської мови за професійним спрямуванням, який дає змогу створювати навчальні середовища для точної імітації реальних професійних умов. Запропоновані методи включають рольові ігри, моделювання клінічних ситуацій, командні завдання та інтерактивні вправи, що сприяють розвитку вільного говоріння, професійного мислення та впевненості у використанні англійської медичної термінології. У статті наведено способи для покращення рівня володіння студентами іноземною мовою внаслідок реалізації комплексного підходу, що поєднує латинську термінологію та форми комунікативного спілкування. Окреслено перспективи подальшого вдосконалення навчальних програм з англійської мови за професійним спрямуванням для здобувачів вищої медичної освіти з урахуванням мовленнєвих та професійних потреб.
creator: І. Р. Гуменна
creator: І. І. Ворона
creator: Р. Б. Коцюба
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 148
ending page: 152
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15861

ЕФЕКТИВНІСТЬ ВИВЧЕННЯ ЕЛЕКТИВНОГО КУРСУ «ОСНОВИ ЕЛЕКТРОКАРДІОГРАФІЇ» НА КАФЕДРІ ПРОПЕДЕВТИКИ ВНУТРІШНЬОЇ МЕДИЦИНИ ТА ФТИЗІАТРІЇ
type: item
description: Анотація. Елективні курси – це обов’язкові для вибору (на відміну від факультативних) курси, які здобувачі вищої освіти обирають самостійно відповідно до своїх інтересів, схильностей чи майбутньої професії. Метою впровадження елективних курсів у медичну освіту є забезпечення більш повного й глибокого ознайомлення студентів із деякими складними темами та актуальними проблемами в медицині. Елективні дисципліни для студентів-медиків на доклінічному та клінічному етапах навчання широко застосовуються у медичних школах багатьох країн. Водночас спектр доступних елективних курсів та їхній вплив на якість медичної освіти залишається недостатньо дослідженим у науковій літературі. У закладах вищої освіти пропонується блок обов’язкових дисциплін і блок елективних, з якого здобувачі обирають визначену кількість кредитів. У статті висвітлено особливості впровадження в освітній процес елективного курсу «Основи електрокардіографії», в тому числі і в умовах дистанційного навчання. Здобувачам вищої освіти третього року навчання Тернопільського національного медичного університету імені І. Я. Горбачевського Міністерства охорони здоров’я України було запропоновано поглибити свої знання з основ електрокардіографії. Основним завданням курсу за вибором стало вдосконалення знань студентів про можливості електрокардіографії в діагностиці серцево-судинної патології. Елективний курс «Основи електрокардіографії» має важливе значення у формуванні професійних компетентностей здобувачів медичних спеціальностей, зокрема майбутніх лікарів. Опанування принципів реєстрації, аналізу та інтерпретації електрокардіограми є невід’ємною частиною клінічного мислення та основою для ранньої діагностики кардіологічної патології. Особливу увагу в рамках курсу приділено практичній роботі з електрокардіограмами, розробці алгоритмів прийняття рішень на основі їхнього аналізу. Пандемія COVID-19, військові дії внесли суттєво вплинули на організацію освітнього процесу. Навчання проводилося в тому числі і дистанційно…
creator: Н. З. Ярема
creator: Н. А. Кавецька
creator: У. О. Мудра
creator: С. В. Кучер
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 153
ending page: 157
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15862

ДОСВІД ВИКЛАДАННЯ АКАДЕМІЧНОЇ ДОБРОЧЕСНОСТІ ТА БІОЕТИКИ В ТЕРНОПІЛЬСЬКОМУ НАЦІОНАЛЬНОМУ МЕДИЧНОМУ УНІВЕРСИТЕТІ ІМЕНІ І. Я. ГОРБАЧЕВСЬКОГО
type: item
description: Анотація. У статті автори діляться досвідом та здобутками у викладанні академічної доброчесності, біоетики у медико-науковій діяльності в Тернопільському національному медичному університеті імені Івана Горбачевського, де інтегровано сучасні вимоги якості медичної освіти щодо опанування компетентностей із дотримання морально-етичних стандартів, професійної та академічної доброчесності, відповідальність за якість отриманих спеціальних професійних знань та достовірність отриманих результатів наукових досліджень у сфері охорони здоров’я. Оптимізація навчального процесу шляхом упровадження нових методів оволодіння матеріалом та контролю знань передбачає застосування сучасних методик викладання, таких як інтерактивне залучення до дискусій із визначенням позицій та їх відстоювання сторонами у дебатах, метод відкритого мікрофону, використання технологій Web-пошуку та штучного інтелекту, кейс-методів, що ґрунтуються на досвіді американських, європейських фахівців-клініцистів і науковців та пропонують приклади їх розв’язання, які висвітлюють етичні дилеми у шляхах виходу із проблемних обставин із дотриманням норм біоетики та академічної доброчесності. Для опанування здобувачами освіти професійних та етичних стандартів у науці та освіті в проблемному полі дисциплін використовуються сучасні методи викладання для опрацювання дозволеності та обмеженості можливостей впливу сучасної медичної науки на питання, пов’язані з початком життя людини та його завершенням, поваги до здорового способу життя, біоетичні проблеми соціально небезпечних інфекцій, морально-етичні принципи догляду за хронічно хворими та особами з інвалідністю, етичні проблеми медичного застосування психотропних засобів, біоетичні аспекти боротьби з наркозалежністю, алкоголізмом і тютюнопалінням, етичні засади надання медичної допомоги онкохворим, біоетичні проблеми болю, страждання, реабілітації, діапазон загроз і ризиків у сфері сучасних медико-біологічних наук, дилема подвійного використання наукових досягнень, в…
creator: С. Н. Вадзюк
creator: Т. І. Толокова
creator: І. Г. Бідзюра
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 184
ending page: 188
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15840

РЕАЛІЗАЦІЯ ПРИНЦИПІВ АКАДЕМІЧНОЇ ДОБРОЧЕСНОСТІ У ТЕРНОПІЛЬСЬКОМУ НАЦІОНАЛЬНОМУ МЕДИЧНОМУ УНІВЕРСИТЕТІ ІМЕНІ І. Я. ГОРБАЧЕВСЬКОГО МІНІСТЕРСТВА ОХОРОНИ ЗДОРОВ’Я УКРАЇНИ: ПРАКТИКА ТА ПЕРСПЕКТИВИ
type: item
description: Анотація. У статті представлено наукове обґрунтування академічної доброчесності, яка визначається певними чинниками, серед яких – глобалізація науки, формування етичних і громадянських цінностей, зміцнення довіри та репутації, цифрова трансформація освітнього процесу, а також сильні вимоги суспільства до якості професійної підготовки фахівців. Наукове дослідження охоплює аспекти академічної доброчесності в Тернопільському національному медичному університеті імені І. Я. Горбачевського Міністерства охорони здоров’я України. Академічна доброчесність у ТНМУ регулюється такими рекомендаціями та положеннями, як: «Положення про академічну доброчесність та етику академічних відносинах у Тернопільському національному медичному університеті імені І. Я. Горбачевського Міністерства охорони здоров’я України»; «Положення про виявлення та запобігання академічному плагіату в Тернопільському національному медичному університеті імені І. Я. Горбачевського Міністерства охорони здоров’я України»; «Положення про групу сприяння академічній доброчесності в Тернопільському національному медичному університеті імені І. Я. Горбачевського Міністерства охорони здоров’я України»; «Положення про Комісію з академічної доброчесності та Комісію з етики та управління конфліктами у Тернопільському національному медичному університеті імені І. Я. Горбачевського Міністерства охорони здоров’я України»; «Рекомендації для закладів вищої освіти щодо розроблення та впровадження університетської системи забезпечення академічної доброчесності». У науковому дослідженні проаналізовано діяльність науково-освітнього відділу незалежного тестування знань абітурієнтів вищих навчальних закладів. Основними завданнями відділу є: організаційна та методологічна робота зі створення, обліку та належного зберігання тестових завдань для проведення незалежного тестування знань абітурієнтів вищих навчальних закладів; планування та організація централізованого незалежного оцінювання знань абітурієнтів вищих навчальних закладів…
creator: І. Я. Заліпська
creator: Х. І. Мочернюк
creator: І. В. Яворська
creator: Н. І. Сидлярук
creator: І. Д. Драч
creator: І. М. Кліщ
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 189
ending page: 193
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15868

АКАДЕМІЧНА КУЛЬТУРА ЗДОБУВАЧІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ: ЕТИКО-ФІЛОСОФСЬКІ АСПЕКТИ
type: item
description: Анотація. У статті здійснено теоретико-філософський аналіз академічної культури як системного явища, що інтегрує морально-етичні, когнітивні та соціокультурні компоненти у процесі формування особистості у вищий медичній освіті. Актуальність дослідження зумовлена необхідністю переосмислення ролі духовно-моральних цінностей та засад академічної доброчесності в умовах глобалізації, цифровізації освіти та зростання сучасних викликів і вимог до якості підготовки майбутніх фахівців у сфері охорони здоров’я. Метою статті є всебічне теоретичне осмислення академічної культури здобувачів вищої освіти з позицій етико-філософського аналізу, визначення її впливу на формування моральних орієнтирів, наукової відповідальності та культури мислення майбутніх професіоналів у сфері охорони здоров’я. У ході дослідження застосовано методи філософського узагальнення, контент-аналізу, порівняльного аналізу наукових джерел та аксіологічного підходу, що дало змогу розкрити взаємозв’язок між етичними нормами, філософськими цінностями та академічною доброчесністю. Результати проведеного аналізу свідчать, що академічна культура виступає ключовим чинником формування зрілої академічної спільноти в медицині, у якій поєднуються свобода та надзвичайно висока відповідальність, наукова автономія та етична дисципліна, яка визначається специфікою академічної діяльності як у медичній освіті, так і в науково-медичній діяльності. Показано, що розвиток цієї культури відбувається через навчальні програми з доброчесності, філософське виховання, студентське самоврядування, волонтерські ініціативи та приклад науково-педагогічних працівників як носіїв академічних цінностей. Підкреслено, що в сучасній концепції освітнього простору в медицині академічна культура є не лише показником інтелектуальної зрілості, а й етичним імперативом професійного становлення фахівців. Подальші дослідження доцільно спрямувати на вивчення впливу цифрового середовища й соціальних медіа на трансформацію академічних цінностей і моделей д…
creator: Т. Б. Кадобний
creator: С. О. Берегуляк
creator: Т. І. Толокова
rights: Авторське право (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
license: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-30
publication date: 2025-12-30
number: 4
starting page: 194
ending page: 198
doi: 10.11603/m.2414-5998.2025.4.15841