Аналіз методів оцінки та впливу полірованості композитних матеріалів на функціональний прогноз реставрацій - Kostenko, S. B.; Hangur, I. Y.; Sorokopud, I. V.; Goncharuk-Khomyn, M. Y.; Nakashidze, G. N. (Клінічна Стоматологія, 2018)
Резюме. Серед запропонованих критеріїв USPHS, одобрених FDI, рівень блиску та полірованості реставрацій відіграє одне з ключових значень для попередження не тільки таких ускладнень як дисколорації чи зміна їх текстури в майбутньому, а й для профілактики вторинного карієсу та дезінтеграції пломби, оскільки площі з підвищеною шорсткістю відіграють роль ретенційних пунктів для накопичення бактеріального нальоту та подальшого прогресування вищеописаних ускладнень. Мета дослідження – провести аналіз методів оцінки якості полірування композитних реставрацій та визначити роль впливу фактора шорсткості їх поверхні на прогноз функціонування та зміну параметрів кольоростійкості, формування біоплівки та блиску. Матеріали і методи. Пошук публікацій, суміжних із темою даного аналізу, проводили у пошуковій системі Google Scholar за ключовими словами «шорсткість», «полірованість», «композитні реставрації» та їх аналогів англійською мовою. Глибина пошуку з урахуванням віку ключових статей, що визначалися за рівнем цитованості у пізніших періодичних виданнях, не перевищувала 15 років. З метою систематизації отриманих даних використовували табличний редактор Microsoft Excel 2016 (Microsoft Office), у якому відбувалось групування попередньо відібраних статей за результатами контент-аналізу. Результати досліджень та їх обговорення. В ході проведеного аналізу було встановлено, що основними лабораторними методами для оцінки параметру шорсткості поверхні реставрації як показника якості полірованості, виступають атомно-силова мікроскопія, скануюча електронна мікроскопія та профілометрія. Найчастіше з метою верифікації вищезгаданого параметру в проаналізованих дослідженнях використовували показник Ra – середнього арифметичного відхилення профілю, на основі аналізу якого вдалось встановити залежність можливостей досягнення відповідного рівня полірованості реставрацій від структури використовуваного композитного матеріалу, системи та етапності полірування, трибологічної природи взаємодії системи полірування та поверхні реставрації. Висновки. Результати проведеного аналізу свідчать про те, що дані, отримані в ході попередніх клінічних та лабораторних досліджень щодо впливу та ефекту полірування на різні параметри реставрацій, є дискусійними та потребуються більш конкретної систематизації з виокремленням досліджуваних аспектів змін блиску, шорсткості, кольоростійкості та функціонального прогнозу від методу полірування в окремі незалежні тематики для досліджень, з поетапним їх поєднанням після отримання однозначних чисельних даних, що піддаються відповідній об’єктивній інтерпретації.