Підвищення ефективності профілактики запальних захворювань пародонта - Древніцька, Р. О.; Авдєєв, О. В.; Курій, С. П. (Клінічна Стоматологія, 2022)
Резюме. На сьогодні залишається високою розповсюдженість запальних захворювань тканин пародонта у дітей, водночас, ефективність профілактичних і лікувальних заходів є недостатньою, що може сприяти виникненню генералізованих дистрофічно-запальних захворювань пародонта, отже, актуальним залишається підвищення ефективності профілактики запальних захворювань пародонта, зокрема хронічного катарального гінгівіту. Мета дослідження – підвищити ефективність профілактики запальних захворювань пародонта в осіб дитячого віку. Матеріали і методи. 61 дитину віком 6–7 років із наявними запальними захворюваннями тканин пародонта було взято на диспансерне спостереження та поділено на основну (30 дітей) та контрольну (31 дитина) групи. Усім дітям проводили професійну гігієну порожнини рота, корегували (за необхідності – навчали гігієнічним навичкам), лікували карієс та його ускладнення, проводили заміну навислих пломб, відновлювали контактні пункти. Діти основної групи 4 тижні користувалися протизапальною зубною пастою «VIVAX Dent з пептидним комплексом і бетулавітом®», потім 4 тижні зубною пастою «VIVAX Dent з активним пептидним комплексом і бісабололом», у контрольній – зубною пастою «Splat Medical Herbs». Контрольні огляди й обстеження проводили із визначенням гігієнічного стану порожнини рота, поширеності та інтенсивності запального процесу в яснах за допомогою проби Шіллера – Писарєва та індексу РМА, показників ротової рідини (рН, в’язкості). Результати досліджень та їх обговорення. За даними первинного огляду, середнє значення гігієнічних індексів відповідало поганій гігієні порожнини рота; через 14 діб показники значно поліпшилися і відповідали задовільним значенням, значення РМА у всіх досліджуваних відповідали легкому ступеню гінгівіту, проба Шіллера – Писарєва була від негативної до слабопозитивної. Через 1 місяць різниця досліджуваних показників у дітей основної і контрольної груп була достовірною: в основній OHI-S становив (0,19±0,22), а в контрольній – (0,8±0,12) бала; індекс Федорова – Володкіної в основній групі – (0,75±0,02), у контрольній – (0,93±0,03); індекс РМА в основній групі – (6,7±0,72), а в контрольній – (10,2±0,88) бала; індекс кровоточивості SBI – (0,10±0,10) та (0,20±0,10) бала відповідно. У дітей основної групи рН і в’язкості ротової рідини наближалися до контрольної величини. Висновки. Запропоновані рекомендації щодо проведення первинної та вторинної профілактики запальних захворювань у дітей шляхом використання засобів гігієни були підтверджені клінічними спостереженнями.