КЛІНІЧНІ ПРЕДИКТОРИ КОРОТКОСТРОКОВОГО ПРОГНОЗУВАННЯ ЕФЕКТИВНОСТІ ЛІКУВАННЯ БЛАСТОЦИСТОЗУ НІФУРАТЕЛЕМ - Бодня, І. П. (Інфекційні хвороби, 2025)
Питання індивідуалізації лікування хворих є актуальною проблемою сучасної медицини. Одним із напрямів розв’язання цієї проблеми є розробка предикторів ефективності лікарських засобів, зокрема й ніфурателю, під час терапії бластоцистозу. Пацієнти і методи. З метою встановлення прогностичної значущості клінічної симптоматики був здійснений ретроспективний її аналіз у 69 хворих на бластоцистоз, які лікувалися ніфурателем у поєднанні із симптоматичними препаратами. Усіх хворих було розподілено на альтернативні групи: з добрим (група А, n=41) і задовільним (група Б, n=28) терапевтичним ефектом. До групи А відносили пацієнтів, у яких через 1 місяць від початку лікування ступінь регресії клінічних проявів загалом становив ≥31 %, а до групи Б − з ≤30 %. Як критерій короткостроковості прогнозу слугувала ефективність лікування через 1 місяць від його початку. Результати досліджень та їх обговорення. Попередній аналіз встановив достовірні відмінності за більшістю симптомів між групами, що дало підставу для розробки предикторів ефективності терапії ніфурателем за допомогою неоднорідної послідовної процедури Вальда-Генкіна. Високу прогностичну інформативність виявили: ступінь маніфестації клінічної симптоматики (J=3,74), тривалість захворювання (J=2,05), вік хворого (J=1,60), запаморочення (J=3,08), лімфаденопатія (J=2,85), біль голови (J=2,75) та артралгії (J=2,66), диспепсичний синдром (J=2,62), погіршення пам’яті (J=2,42), відчуття важкості у правому підребер’ї (J=2,41), м’язовий біль (J=1,67), температура тіла (J=1,38), тахікардія (J=1,07) і вегето-вісцеральний синдром (J=1,02). Помірна прогностична цінність характерна для зниження працездатності (J=0,82) і болю в ділянці серця (J=0,50), а низька − для абдомінального больового синдрому (J=0,45), збільшення селезінки (J=0,44) і печінки (J=0,23). Щодо таких симптомів, як стать хворого (J=0,14), шкірні прояви (J=0,07), судоми (J=0,04) і жовтяниця (J=0,01) − предикторних властивостей не виявлено. Апробований прогностичний алгоритм на групі навчання (n=69) виявив високу надійність, оскільки кількість помилкових прогнозів склала 4,3 %, що не перевищило 5 % (р<0,05) заданого рівня надійності, правильні прогнози склали 81,2 %, невизначені − 14,5 % випадків. Висновки. За допомогою неоднорідної послідовної процедури Вальда-Генкіна розроблено алгоритм короткострокового прогнозу (до 1 місяця) ефективності терапії хворих на бластоцистоз ніфурателем, у якому визначено значення прогностичних коефіцієнтів кожної з градацій симптомів та їх загальну прогностичну інформативність. Найбільшу діагностичну інформативність виявили такі клінічні симптоми, як ступінь маніфестації клінічної симптоматики (J=3,74), запаморочення (J=3,08), лімфаденопатія (J=2,85), головний (J=2,75) та суглобовий (J=2,66) біль. Апробація алгоритму на групі обстеження (n=69) за 95 % рівня надійності виявила високу його ефективність, а частка помилкових прогнозів становила 4,3 %, що не перевищило заданий рівень надійності, а правильні прогнози становили 81,2 %, невизначені − 14,5 %.