Хімічна структура та протизапальні механізми дії фенольних сполук лікарських рослин - Бризицький, Олексій (Вісник медичних і біологічних досліджень, 2025)
Дослідження було спрямоване на вивчення зв’язку між хімічною структурою фенольних сполук лікарських рослин Curcuma longa, Hypericum perforatum та Salvia officinalis та їхньою протизапальною активністю. Робота виконана на базі Навчально-наукового інституту прикладної фармації Національного фармацевтичного університету (м. Харків, Україна), протягом вересня-грудня 2024 року. За допомогою високоефективної рідинної хроматографії та мас-спектрометрії визначено 12 біоактивних сполук, включаючи куркумін, рутин і розмаринову кислоту. Експерименти на клітинах макрофагів показали, що куркумін знижує рівень фактора некрозу пухлинальфа на 72 ± 3 % та інтерлейкіну-6 на 65 ± 2 % (при концентрації 50 мкМ) через пригнічення транскрипційного фактора каппа-B (55 ± 4 %) та кінази p38 (60 ± 5 %). Рутин, незважаючи на стабільність у плазмі крові (період напіврозпаду 4,2 години), мав нижчий коефіцієнт проникності через клітинні мембрани (2,1×10-6 см/с). Екстракт шавлії лікарської підвищив рівень антизапального інтерлейкіну-10 на 20 ± 3 %, а кореляція між кількістю гідроксильних груп у молекулах та інгібуванням інтерлейкіну-6 склала 0,89. Виявлено, що куркумін проявляє цитотоксичність при концентраціях понад 100 мкМ, знижуючи життєздатність клітин на 40 %. Результати підтвердили, що протизапальний ефект залежить від наявності орто-дигідроксильних груп та глікозидації, причому найвищий потенціал виявлено у куркуми. Отримані дані підкреслили важливість структурного аналізу та комплексних методів для розробки рослинних препаратів із цілеспрямованою дією. Результати дослідження можуть бути використані фармацевтичними компаніями та науково-дослідними лабораторіями при створенні нових протизапальних засобів природного походження Отримано: 10.04.2025 | Переглянуто: 04.08.2025 | Прийнято: 02.09.2025