Визначення факторів ризику виникнення остеопенічних змін у жінок, які завагітніли за допомогою допоміжних репродуктивних технологій - Захарова, Анна; Говсєєв, Дмитро (Вісник медичних і біологічних досліджень, 2025)
Метою дослідження було вивчення факторів, які впливають на ризик виникнення остеопенічних змін у жінок, які завагітніли за допомогою допоміжних репродуктивних технологій. У дослідженні взяли участь 150 жінок віком 25-40 років, які завагітніли після використання екстракорпорального запліднення, внутрішньоматкової інсемінації та донорства ооцитів. Мінеральну щільність кісткової тканини було оцінено методом ультразвукової денситометрії у ділянці дистального передпліччя на ранніх (8-12 тижнів) і пізніх (32-36 тижнів) етапах вагітності. Показники T-score демонстрували значне зниження у третьому триместрі у всіх групах, найбільше – у пацієнток, які завагітніли завдяки донорству ооцитів (-1,3 ± 0,3 у дистальному передпліччі). Аналіз соціально-демографічних характеристик виявив, що вік старше 35 років, низький рівень фізичної активності, дефіцит вітаміну D і кальцію, а також шкідливі звички, такі як куріння та надмірне споживання кофеїну, суттєво підвищували ризик розвитку остеопенічних змін. Жінки з регулярним споживанням молочних продуктів, кальцієвмісних добавок і нормальним рівнем фізичної активності мали значно кращі показники мінеральної щільності кісткової тканини. Біохімічні маркери підтвердили вищі рівні кальцію, магнію та вітаміну D у групі донорства ооцитів, тоді як у групі внутрішньоматкової інсемінації виявлено дефіцит цих елементів і підвищення маркерів кісткової резорбції. Гормональний профіль також суттєво впливав на стан кісткової тканини: високий рівень естрогену у пацієнток групи донорства ооцитів був асоційований із менш вираженими остеопенічними змінами, тоді як підвищений рівень паратгормону у групі внутрішньоматкової інсемінації сприяв посиленню втрати кісткової маси. У пацієнток із найвищими рівнями пролактину спостерігалося краще збереження мінеральної щільності кісткової тканини завдяки позитивному впливу цього гормону на кальцієвий обмін. Отримані результати підкреслюють необхідність комплексного моніторингу стану кісткової тканини у жінок, які завагітніли за допомогою допоміжних репродуктивних технологій Отримано: 10.09.2024 | Переглянуто: 15.11.2024 | Прийнято: 25.02.2025