МОЖЛИВОСТІ ВИВЧЕННЯ СТАНУ СТРОМАЛЬНОГО ТА СУДИННОГО КОМПОНЕНТІВ ЕНДОМЕТРІЮ У ЖІНОК З НЕПЛІДДЯМ ТА АНАМНЕЗОМ ПОСТКОВІДНОГО СИНДРОМУ - Головчак, І. С.; Бойчук, О. Г.; Мацькевич, В. М.; Купчак, І. М. (Актуальні питання педіатрії, акушерства та гінекології, 2025)
Мета дослідження – оптимізація дослідження судин та строми біоптатів ендометрія в жінок із непліддям та анамнезом коронавірусної хвороби-2019 затяжного характеру. Матеріали та методи. Впродовж 2022–2024 років було проведено дослідження, до якого увійшли 80 жінок репродуктивного віку, які перенесли COVID-19, та 40 жінок без анамнезу коронавірусної хвороби-2019. Для обох груп для включення до вибірок дослідницькою вимогою був установлений діагноз непліддя. Методи дослідження включали ультразвукове дослідження органів малого таза та подальшу біопсію змінених тканин ендометрія, взяту під час офісної гістероскопії у секреторній фазі з подальшим дослідженням зразків, зокрема, з акцентом на вивченні стромального та судинного компонентів. Результати дослідження та їх обговорення. Гістологічні зразки ендометрія обох груп були гомогенними в середній стадії секреторної фази щодо гіперплазії слизової оболонки матки без атипії (р=0,382). Просвіт залоз був неоднаковий – від звуженого до розширеного в перерізі на проаналізованих скельцях. Судинний компонент зі слабо розвинутими спіральними артеріями, подекуди розширеними венулами. Групи були однорідними за дисхронозом менструального циклу (р=0,188). Набряк строми був незначним, місцями виявляли неоднорідність строми, порушення децидуалізації відзначали у 23 (57,5 %) жінок контрольної групи та у 62 (77,5 %) пацієнток дослідної групи (р=0,033). Атрофія залоз та слабка секреторна активність відзначалась у 17 (42,5 %) осіб з контрольної групи і у 33 (41,3 %) осіб з обтяженим анамнезом ПКС (р=0,022). Групи відрізнялись між собою за показником виявлених плазматичних клітин у полі зору (р=0,029). Висновки. У жінок з непліддям та анамнезом коронавірусної хвороби-2019 затяжного характеру при аналізі стромального та судинного компонентів слизової оболонки матки в середній стадії секреторної фази частіше виявляють ознаки слабко розвиненої та фіброзованої строми з плазмоцитами на фоні зниженої секреторної активності залоз.