ГЕНЕРАЦІЯ АКТИВНИХ ФОРМ КИСНЮ ЛЕЙКОЦИТАМИ КРОВІ ЩУРІВ ПІСЛЯ ІМПЛАНТАЦІЇ ХІРУРГІЧНОЇ СІТКИ З ПОКРИТТЯМ НА ОСНОВІ ТАНТАЛУ - Наконечна, О. А.; Смачило, Р. М.; Дудін, С. В.; Кислов, О. В. (Медична та клінічна хімія, 2024)
Вступ. За останні 20 років поліпропілен став основним матеріалом для герніопластики і зарекомендував себе як чудовий матеріал для відновлення черевної стінки при грижі. Оскільки поліпропіленові хірургічні сітки погано розкладаються в організмі, вони можуть стимулювати розвиток запального процесу в навколишніх тканинах, що згодом викликає спайковий процес. Розвиток післяопераційного запального процесу після імплантації поліпропіленових хірургічних сіток спостерігають у 30–40 % пацієнтів. Це впливає на ведення післяопераційного періоду, збільшує час перебування хворих у стаціонарі та період їх одужання. Такі дані змушують учених продовжувати пошук оптимальної хірургічної сітки, яка б влаштовувала фахівців щодо як її фізичних властивостей, так і біосумісних та протизапальних. Тантал успішно використовують для виробництва біосумісних медичних імплантатів у хірургії, ортопедії і стоматології. У попередніх дослідженнях ми неодноразово відзначали його відмінні протизапальні й антибактеріальні властивості, що вказує на можливість застосування танталу як покриття для сітчастих імплантатів. Однією з типових реакцій на хірургічне втручання є генерація активних форм кисню (АФК) нейтрофілами лейкоцитів, які є сигнальними молекулами, що ушкоджують ендотелій судин і сприяють міграції клітин імунної системи до вогнища запалення. Мета дослідження – визначити генерацію активних форм кисню лейкоцитами крові щурів контрольної групи та піддослідних тварин при імплантації хірургічних сіток без покриття і з покриттям на основі танталу. Методи дослідження. Оцінювали генерацію АФК лейкоцитами крові щурів з використанням барвника 2,7-дихлордигідрофлуоресцеїну діацетату (H2DCFDA) за допомогою проточної цитометрії через 28 днів після імплантації хірургічних сіток без покриття і з танталовим покриттям. Результати й обговорення. Аналізуючи отримані результати, встановили, що використання хірургічних сіток на основі танталу не викликало надмірної генерації АФК лейкоцитами крові на відміну від застосування імплантата без покриття. Імплантація хірургічної сітки без покриття спричинила надмірне продукування АФК лейкоцитами крові щурів, про що свідчили статистично значущі відмінності в середній інтенсивності флуоресценції 2,7-дихлордигідрофлуоресцеїну діацетату. Висновки. Використання хірургічних сіток на основі танталу спричиняє меншу генерацію АФК лейкоцитами крові порівняно із застосуванням хірургічних сіток без покриття, не провокує розвитку спайок і гнійно-септичних процесів у післяопераційний період, що підтвердило морфологічне дослідження. Це визначає можливість їх використання в хірургічній практиці для підвищення довговічності й стабільності застосування як біомедичних імплантатів і запобігання утворенню спайок.